Справа № 320/6522/19
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

20 грудня 2019 року 320/6522/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Балаклицького А.І., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним та скасування акту,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним та скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25.04.2018 о 09 год. 40 хв. в Товаристві з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" (форма Н-1/П), затвердженого начальником Головного управління Держпраці у Київській області 02.10.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 25.04.2018 на території ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" під час здійснення робіт по демонтажу обладнання з ОСОБА_1 трапився нещасний випадок, внаслідок чого він загинув від ураження технічним електричним струмом. За результатами проведеного спеціального розслідування нещасного випадку відповідачем 02.10.2019 складено акт спеціального розслідування нещасного випадку форми Н-1/П, відповідно до якого нещасний випадок з ОСОБА_1 пов`язаний з виробництвом. Позивач не погоджується з рішенням спеціальної комісії щодо визнання винним у нещасному випадку директора ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо", оскільки вважає, що спеціальна комісія не об`єктивно з`ясувала обставини та причини настання нещасного випадку, а також не вірно визначила пов`язаний чи непов`язаний нещасний випадок з виробництвом, що призвело до невірного установлення осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.11.2019 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

20 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання відповідача, в якому останній зазначив, що справи про оскарження актів розслідування нещасних випадків підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд дійшов висновку, що провадження у даній справі підлягає закриттю з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.04.2018 на території ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" під час здійснення робіт по демонтажу обладнання з ОСОБА_1 трапився нещасний випадок, внаслідок чого він загинув від ураження технічним електричним струмом.

Наказом Головного управління Держпраці у Київській області від 03.05.2018 №85-Р "Про утворення спеціальної комісії" утворено комісію із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 25.04.2018 з ОСОБА_1 , який був залучений до виконання робіт за цивільно-правовим договором ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" за адресою: м. Біла Церква, вул. Леваневського, 57, до складу якої входять наступні особи:

1) голова комісії - головний державний інспектор відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Київській області Литвиненко О.О.;

2) члени комісії:

- страховий експерт з управління з охорони праці відділення у м. Біла Церква Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області Березовський О.П.;

- завідувач сектору з питань охорони праці управління економіки Білоцерківської міської ради Грищенко А.М.;

- голова первинної профспілкової організації ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Однорог Т.В.;

- директор з безпеки та охорони праці ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Розвозчик Ю.Ф.;

- керівник юридичного департаменту ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Крутоус М.В.

Даним наказом Головного управління Держпраці у Київській області зобов`язано спеціальну комісію у відповідності до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232, провести спеціальне розслідування даного нещасного випадку протягом десяти робочих днів.

Відповідно до наказів від 20.05.2019 №85-Р/3, від 13.06.2019 №2966 та від 17.09.2019 №4543 до наказу Головного управління Держпраці у Київській області від 03.05.2018 №85-Р були внесені зміни.

За наслідками розслідування нещасного випадку (смерті), комісія склала Акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25 квітня 2018 року о 09 год. 40 хв. в Товаристві з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" за формою Н-1/П, який був затверджений начальником Головного управління Держпраці у Київській області 02.10.2019.

Згідно висновків вказаного Акту спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П, нещасний випадок з ОСОБА_1 , особою, що забезпечує себе роботою самостійно, а саме згідно договору №05/056-18 від 29.03.2018, укладеного з ТОВ "БЦЗ "Трібо", визнано таким, що пов`язаний з виробництвом відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232, а директора ТОВ "БЦЗ "Трібо" визнано особою, в результаті дій або бездіяльності якої трапився вказаний нещасний випадок.

Не погоджуючись з доводами та висновками, які викладені в Акті спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає наступне.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.07.2006 у справі "Сокуренко і Стригун проти України" зазначено, що відповідно до прецедентної практики цього Суду термін "встановленим законом" у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, "що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом" (рішення у справі "Занд проти Австрії"). У країнах з кодифікованим правом організація судової системи також не може бути віддана на розсуд судових органів, хоча це не означає, що суди не мають певної свободи для тлумачення відповідного національного законодавства. <…> фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У своїх оцінках цей Суд дійшов висновку, що не може вважатися "судом, встановленим законом", національний суд, що не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом.

Отже, поняття "суду, встановленого законом" зводиться не лише до правової основи самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

За правилами ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суд звертає увагу на те, що процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах (далі - підприємства), визначено Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232 (далі - Порядок №1232).

Пунктом 36 Порядку №1232 встановлено, що спеціальному розслідуванню підлягають, зокрема, нещасні випадки із смертельними наслідками.

Відповідно до п. 38 Порядку №1232 спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу.

До складу спеціальної комісії входять: посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії); представник Фонду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку в разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках); представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання за місцем настання нещасного випадку;

Пунктом 47 Порядку №1232 встановлено, що за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку.

Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п`яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування.

У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово.

Аналіз наведених норм Порядку №1232 свідчить про те, що акт за формою Н-1 складається спеціальною комісією, який повинен бути підписаний головою та всіма членами такої комісії.

При цьому, в акті про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом (форма Н-1), вказуються дані і відомості про дату і час настання нещасного випадку, найменування підприємства, працівником якого є потерпілий, про потерпілого, проведення навчання та інструктажу з охорони праці, проходження медичного огляду, обставини, за яких стався нещасний випадок, причини нещасного випадку, діагноз потерпілого, осіб, що допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, свідків нещасного випадку, заходів щодо усунення причин нещасного випадку.

Як було встановлено судом, до складу комісії із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 25.04.2018 з ОСОБА_1 , який був залучений до виконання робіт за цивільно-правовим договором ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" за адресою: м. Біла Церква, вул. Леваневського, 57, входять наступні особи:

голова комісії - головний державний інспектор відділу розслідування аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Київській області Литвиненко О.О.;

члени комісії: страховий експерт з управління з охорони праці відділення у м. Біла Церква Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області Березовський О.П.; завідувач сектору з питань охорони праці управління економіки Білоцерківської міської ради Грищенко А.М.; голова первинної профспілкової організації ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Однорог Т.В.; директор з безпеки та охорони праці ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Розвозчик Ю.Ф.; керівник юридичного департаменту ТОВ "Білоцерківський завод "Трібо" Крутоус М.В.

Таким чином, до складу спеціальної комісії, яка здійснювала розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 25.04.2018 з ОСОБА_1 , входять не лише представники органу державної влади, але й інші особи.

При цьому, вказана комісія не здійснювала владні управлінські функції на основі законодавства, а розслідувала нещасний випадок на виробництві та за результатами такого розслідування склала відповідний Акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П, яке не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.

Водночас, порушуючи питання про скасування акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25.04.2018 о 09 год. 40 хв. в Товаристві з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" (форма Н-1/П), затвердженого начальником Головного управління Держпраці у Київській області 02.10.2019, позивач має на меті вирішення спору приватного характеру щодо встановлення певних юридичних фактів, що не пов`язані з вимогами публічно-правового характеру.

Суд звертає увагу на те, що підсудність даної категорії спорів певний час була дискусійною, а тому справи цієї категорії допускали до проваджень суди різних юрисдикцій як адміністративної так і цивільної.

Проте, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 12.12.2018 у справі №2а-2555/11/2670 та від 30.01.2019 у справі №805/1930/18-а остаточно вирішила питання про юрисдикцію означеної категорії спорів, де дійшла висновку, що за суб`єктним складом сторін та характером спірних правовідносин, ця справа підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що вирішення даного спору по суті в порядку, визначеному КАС України, не ґрунтується на правильному застосуванні норм процесуального права.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За таких обставин, суд доходить висновку, що даний спір не відноситься до компетенції адміністративних судів і не може бути розглянутий за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Керуючись статтями 2, 4, 19, 238, 242, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Закрити провадження в адміністративній справі №320/6522/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Білоцерківський завод "Трібо" до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним та скасування акту..

Копію ухвали видати (надіслати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Балаклицький А. І.