Справа № 585/2426/19
Суддя: Машина І. М.
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 585/2426/19
Номер провадження 2-а/585/49/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області, в складі:

головуючого - судді Машини І.М.,

з участю секретаря Шемчук І.С.,

позивача Ткачука Р.В.,

представника ДАБІ України Макаренко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Халєєва Андрія Сергійовича, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 83 по справі про адміністративне правопорушення від 20 червня 2019 року, винесену головним інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Халєєвим А.С. відносно нього.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 20.06.2019 інспектором відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Халєєвим А.С. відносно нього було винесено постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст.96 КУпАП по факту того, що позивач самовільно побудував гараж та сарай за адресою: АДРЕСА_1 , де він є власником 39/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами. Зазначену постанову він вважає протиправною, оскільки вона прийнята с порушеннями низки законів. Зокрема, перевірка відповідачем була проведена попри його заперечення та без його участі так як він мав перебувати на час проведення перевірки на роботі, про що він заздалегідь попередив інспектора. Ніякого самочинного будівництва він не здійснював, а набув у власність нерухоме майно за договором дарування від 11.07.1994 вже з господарськими будівлями, які в постанові вказані як самочинні. Крім того відповідачем було порушено його право брати участь під час розгляду справи відносно нього і справа була розглянута без його участі с порушенням строків розгляду, передбачених ст. 277 КУпАП.

Від відповідача державної архітектурно-будівельної інспекції України до суду надійшов відзив, в якому вони зазначають, що позапланова перевірка була проведена у відповідності до норм законодавства, за зверненням фізичної особи ОСОБА_2 . В ході перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , самочинно збудовано гараж під літ. «Б» та сарай під літ. «В1». Дані обставини встановлені також з договору дарування від 20.11.1997, відповідно до даних технічного паспорту від 20,11.1997, згідно довідки КП «Роменське МБТІ» від 28.02.2018 № 159 та відповідно до даних технічного паспорта від 20.11.1997. В результаті перевірки був складений акт перевірки, припис та протокол про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 96 КУпАП. Про розгляд даного протоколу ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, проте не з,явився, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, а тому розгляд справи здійснений без його участі з винесенням постанови № 83. При цьому інспектором не були порушені строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 38 КУпАП, оскільки дане правопорушення є триваючим. Посилаючись на зазначене, в задоволенні позову просили відмовити.

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, зазначені у позові.

Представник відповідача Макаренко О.М. у судовому засіданні проти позову заперечував, вважаючи його безпідставним.

Судом встановлено, що на підставі письмової заяви ОСОБА_2 від 26.04.2019 щодо виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 77 зворот), Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області був направлений головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Макаренко О.М. для здійснення позапланової перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо будівництва господарських будівель за вказаною адресою.

Житловий будинок та господарські будівлі по 1-му АДРЕСА_2 є спільною частковою власністю ОСОБА_1 39/100 частини на підставі договору дарування від 11.07.1994, посвідченого державним нотаріусом Роменської державної нотаріальної контори Олійник А.Д. за реєстр. № 5-1957 та ОСОБА_2 13/25 частини.

Під час проведення перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Макаренком О.М. були розглянуті такі документи, зокрема :

- свідоцтво про право особистої власності на жилий будинок від 26.12.1984 відповідно до якого ОСОБА_2 є власником 13/25 частин житлового будинку за адресою : 1-й АДРЕСА_2 ;

- договір дарування частини житлового будинку від 13.08.1990, відповідного до якого ОСОБА_2 є власником 9/100 частин житлового будинку за зазначеною адресою;

- договір дарування від 11.07.1994, відповідно до якого ОСОБА_1 є власником 39/100 частини житлового будинку за адресою: 1-й АДРЕСА_2 ;

- технічний паспорт від 12.07.1989, від 01.02.1993, 20.11.1997, 08.02.2018 та 19.11.2018 (інвентарна справа № 1880) на житловий будинок за адресою: 1-й АДРЕСА_2 ;

- заява ОСОБА_2 від 24.04.2019 про проведення перевірки;

- заява ОСОБА_1 із запереченнями щодо проведення перевірки;

- висновок № 1173/53 комплексного будівельно-технічного дослідження від 19.11.2018, складений судовим експертом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

- експертний висновок будівельно-технічного дослідження № 1233 від 24.04.2019, складений судовим експертом ОСОБА_3 ;

- акт приймання індивідуального домоволодіння від 1973 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- рішення № 708 виконкому Роменської міської ради депутатів трудящих від 29.10.1975 щодо надання дозволу на будівництво сараю за вказаною вище адресою;

- дозвіл головного архітектора м. Ромни від 24.02.1976 на викоання будівельних робіт з будівництва сараю за адресою: 1-й пров. Маяковського, 25 в м. АДРЕСА_2 ;

- довідка КП «Роменське МБТІ» від 28.02.2018 № 159.

За результатами вказаної перевірки відповідачем був складений акт, відповідно до якого встановлено, серед іншого, що ОСОБА_1 за адресою: 1-й АДРЕСА_2 здійснено будівництво гаражу «Б» та сараю «В1» без будівельного паспорту та дозвільних документів, отриманих від органу державного архітектурно будівельного контролю, а отже самочинно та є порушенням ч. 1 ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз 1.2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, що полягає у наступному:

-відповідно до договору дарування від 11.07.1994 ОСОБА_1 отримав 39/100 частин житлового будинку за адресою: 1-й АДРЕСА_2 . При цьому, відповідно до зазначеного договору на земельній ділянці за вищевказаною адресою розміщений житловий будинок «А» та не розміщуються допоміжні господарські будівлі чи споруди;

-відповідно до даних технічного паспорту від 20.11.1997 (інвентарна справа № 1880) на житловий будинок за адресою:1-й АДРЕСА_2 гараж « АДРЕСА_3 » збудований самочинно;

-відповідно до довідки КП «Роменське МБТІ» від 28.02.2018 № 159, станом на 01.01.2013 гараж «Б» збудовано самочинно ОСОБА_1 ;

-відповідно до даних технічного паспорту від 20.11.1997 (інвентарна справа № 1880) на житловий будинок за адресою:1-й АДРЕСА_2 станом на 20.11.1997 за вказаною вище адресою відсутні допоміжні господарські будівлі окрім гаража «Б», а отже будівництво сараю «В1» здійснено після 1997 року;

-крім цього, відповідно до довідки КП «Роменське МБТІ» від 28.02.2018 № 159 станом на 01.01.2013 за адресою: 1-й пров АДРЕСА_2 в м. Ромни відсутні дані щодо наявності сараю «В1», а отже є підстави вважати, що будівництво сараю «В1» здійснено ОСОБА_1 після 01.01.2013;

-відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні інформація щодо надання дозвільних документів ОСОБА_1 на будівництво сараю та гаражу, а також щодо введення їх в експлуатацію.

На отримання та ознайомлення з актом перевірки ОСОБА_1 не з`явився, про що в акті мається відповідна відмітка. Акт надісланий йому поштою (а.с. 19).

За результатами вказаної перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ Макаренком О.М. було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 96 КУпАП, в якому були зафіксовані факти порушення, вказані в акті перевірки. В протоколі, з посиланням на досліджені під час перевірки документи, встановлено, що гараж літ. «Б» та сарай літ. «В1» побудовані самочинно після отримання ОСОБА_1 в дар частини житлового будинку (а.с. 22, 23). Зазначені обставини позивач ніяким чином не спростував.

Також за результатами позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 відповідачем 24.05.2019 був складений припис № 231-2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до якого позивачу було поставлено вимогу усунути виявлені порушення містобудівного законодавства шляхом введення в експлуатацію сараю «В1» та гаража «Б» або вжити інші заходи для усунення порушення, які не суперечать вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Приписом позивачу було встановлено термін виконання вимог 24.07.2019 (а.с.89). На час прийняття цього рішення зазначений припис не оскаржений та є чинним.

27.05.2019 позивачу листом був надісланий акт перевірки від 24.05.2019, припис про усунення порушень від від 24.05.2019 № 231-2 та протокол про адміністративне правопорушення № 231-2 від 24.05.2019, одночасно його було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 16-00 год. 06.06.2019 р. за адресою по бульв. Свободи, м. Ромни у приміщенні № 8 Роменської районної адміністрації, які позивач отримав, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.90, 92)

На вказану дату для розгляду протоколу Ткачук Р.В. з`явився та подав заяву про відкладення в зв`язку з зайнятістю його захисника в іншому процесі (а.с. 92). Так розгляд справи був відкладений на 20.06.2019 на 14-00, про що позивача повідомлено завчасно 12.06.19, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.93 зворот).

Проте, ОСОБА_1 20.06.2019 до розгляду справи подав заяву про відвід головному інспектору Макаренку О.М., що не передбачається чинним законодавством та вбачається в його діях затягування розгляду справи.

Згідно листа Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 20.06.2019 № 40-1018/1346-19, в зв`язку з неявкою ОСОБА_5 Р.В. 20.06.2019 о 14-00 до приміщення № 8 Роменської районної державної адміністрації Сумської області за адресою: бульв. Свободи, 1 м. Ромни для участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення, враховуючи, що його було належним чином повідомлено про час та дату розгляду справи, постанову по справі про адміністративне правопорушення винесено без його участі. Одночасно позивача повідомлено, що заявлений ним відвід інспектору ОСОБА_6 було задоволено та розгляд справи передано іншому співробітнику інспектору будівельного нагляду Халєєву А.С.

Посилання позивача на те, що його не було повідомлено про результати розгляду його заяви про відвід та час розгляду справи, судом не визнається як обставина для скасування постанови, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження його доводів.

20.06.2019 головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурної будівельної інспекції у Сумській області Халєєв А.С., розглянувши згадані вище акт перевірки та протокол, виніс постанову № 83 на підставі встановлених фактів здійснення будівництва гаражу «Б» та сараю «В1» без будівельного паспорта та дозвільних документів та є порушенням ч. 1 ст. 27, п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч.ч. 1.2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», абз. 1,2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466. Відповідальність за встановленим правопорушенням передбачена ч. 4 ст.96 КУпАП, та на цій підставі ОСОБА_1 визнаний винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.96 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень (а.с 25, 26). Копія постанови позивачу була надіслана 20.06.2019 (а.с.24).

Свідок ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в судовому засіданні 17.10.2019 пояснила про те, що її сусід ОСОБА_1 розібрав дерев`яний сарай, який ще будував батько, та на його місці побудував новий капітальний сарай з блоків. Він їй був запропонував прибудувати до його сараю свою частину сараю з доплатою 500 грн. за блоки, які б складали спільну стіну. Коли ОСОБА_1 побудував новий сарай, то частина дерев`яного сараю з її сторони почала руйнуватися. Про те коли був побудований зазначений сарай свідок точно не пам`ятає, близько 10 років тому, а можливо менше. Щодо того, коли був побудований гараж та хто його будував свідок не вказала, оскільки це їй невідомо.

Дослідженими у суді матеріалами інвентарної справи на житловий будинок по 1-му пров. Маяковського, 25 в м. Ромни підтверджені обставини, зазначені відповідачем у акті перевірки від 24.05.2019 № 231 (а.с. 11-18).

Зокрема, згідно з договором дарування, укладеним 11 липня 1994 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , останній отримав в дар 39/100 частини житлового будинок за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 800 кв. м. На цій земельній ділянці розташовано: будинок житловий «А». Отже, з договору вбачається, що господарських будівель на день укладення договору не було побудовано та узаконено. (інвентарна справа № 1880).

Згідно з технічним паспортом на житловий будинок по 1-му пров. Маяковського, 25, складеного 20.11.1997 мається відмітка про самочинно побудовані будівлі гараж «Б» (а.с. 33-34).

Згідно з технічним паспортом на вказаний будинок від 19.11.2018 на експлікації окрім гаража «Б» відображено сарай «В1», який згідно довідки КП «Роменське МБТІ» від 28.02.2018 станом на 01.01.2013 не значиться як побудований. Також в довідці гараж «Б» указаний як самочинне будівництво. Отже, є підстави вважати, що сарай літ. «В1» побудований ОСОБА_1 після 01.01.2013.

Таким чином, доводи позивача про те, що він зазначені самочинно збудовані гараж та сарай не будував, а отримав в дар є безпідставними.

Вказані докази не спростовані іншими доказами, в тому числі наданим представником позивача за його клопотанням від 01.11.2019 висновком експерта за результатами проведення судово будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 1183/1184/1185, складеним 30.08.2019 старшим судовим експертом Сумського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз Таранець Т.А. Посилаючись на даний висновок, позивач зазначає, що експерт за результатами будівельно-технічної експертизи зазначив про поділ в натурі гаража літ «Б» та сараю літ «В1» по 1-му пров. Маякоявського, 25, таким чином підтвердивши факт законності будівництва вказаних вище об`єктів нерухомого майна, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 04.04.2019 у справі № 750/4445/17. Проте, зазначені обставини не відповідають дійсності.

Так, згідно з вищевказаним висновком у досліджуваній частині зазначено наступне:

- відповідно до даних довідки КП «Роменське міськрайонне бюро технічної інвентаризації» від 28.02.2018, даних технічного паспорту від 08.02.2018 та інвентарної справи, гараж «Б» та сарай «В» значаться самочинно збудованими станом на 08.02.2018;

- на дослідження не надано та у матеріалах справи, інвентарній справі не значаться дані про державну реєстрацію наступних об`єктів нерухомого майна, збудованих після 20.11.1997, зокрема, гаражу літ. «Б» та сараю літ. «В1». Таким чином зазначені вище гараж літ. «Б» та сарай літ «В1» до розрахунку не включаються.

У самому висновку по сьомому питанню вказано про неможливість надати варіант поділу в натурі одноповерхового житлового будинку за адресою: м. Ромни, 1-й пров. Маяковського, 25 (а.с. 137-158).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI.

Положеннями статті 10 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (ч. 3 ст.41 «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до пп. 1 п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23 травня 2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пунктом 5 вказаного Поряду визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю підставами для проведення якої є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно положень п. п. 16, 17, 21 Порядку №553 від 23.05.2011 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки ти припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельний контролю робить відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Разом з цим, відмови суб`єкта містобудування від ознайомлення з актом перевірки, приписом та протоколом, складеними за результатами вжитого заходу державного архітектурно-будівельний контролю, а так само від отримання примірників цих документів, не є перешкодою для їх складання та реалізації у відповідності до наведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно з пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Прорегулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності (пп. 3 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю").

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 6 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Приписами п. 17 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку ( п. 19 ).

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони : 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особамає правов порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правовогоакта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3)визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язанняв чинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ст.ст. 7, 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст. 244 КАС України під час прийняття постанови суд вирішує, зокрема, чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Доказами у адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, як топояснення сторін,третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази надаються суду особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративні правопорушення, зокрема є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 244-6КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (ст.ст. 96, 96-1 (крім ч.ч. 3-5), ч.ч. 1 та 2 ст. 188-42).

Частина 4 ст.96КУпАП передбачає, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Проаналізувавши обставини справи, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, з урахуванням вищевказаних положень норм закону, суд приходить до висновку про те, що постанова у справі про адміністративне правопорушення складена правильно, з дотримання вимог норм вказаних вище нормативно-правових актів, без порушення процедури оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення та розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Позивач не надав відповідних доказів, які мали спростувати факт наявності адміністративного правопорушення та обставин, що виключають адміністративну відповідальність у межах розгляду даної справи надано не було і судом таких обставин не встановлено.

Суд не може взяти до уваги посилання позивача на порушення ст. 277 КУпАП, щодо порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

Триваючими адміністративними проступками є проступки, пов`язані з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво будинків або споруд тощо), які припиняються або виконанням регламентованих обов`язків, або притягненням винної у невиконання особи до відповідальності. Дуже часто ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Правопорушення, вчинене позивачем, має характер триваючого, оскільки ним здійснено будівництво без будівельного паспорту та дозвільних документів, отриманих від органу державного архітектурно-будівельного контролю. Крім того, ним не виконано припис головного інспектора будівельного нагляду про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, ані протягом наданого строку, ані після його спливу. Таким чином порушення тривало на момент його виявлення при проведенні позапланової перевірки, а тому оскаржувана постанова від 20 червня 2019 року винесена в межах строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Отже судом не встановлено порушень положень КУпАП в діях головного інспектора будівельного нагляду Халєєва А.С. під час винесення оскаржуваної постанови.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

На підставі викладеного та положень ст.ст.8-10,242,246,250,255, 286, 295 КАС України, суд-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ІДН - НОМЕР_1 ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (адреса: м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, ), головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Халєєва Андрія Сергійовича (адреса: м. Суми, вул. Шишкарівська, 9), про визнання протиправною та скасування постанови № 83 по справі про адміністративне правопорушення від 20 червня 2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Халєєвим Андрієм Сергійовичем відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду через Роменський міськрайонний суд Сумської області, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи в порядку письмового провадження - в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 26.12.2019

Суддя: підпис...

Копія вірна:

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ І. М. Машина