Справа № 826/1215/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 грудня 2019 року № 826/1215/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М. розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій,

установив:

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), які полягають у недотриманні встановлених Регламентом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Порядком передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві строків опрацювання клопотання №1 (реєстраційний номер №08/М-11690 від 30.11.2015) та підготовки проекту рішення з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, - протиправними.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 30.11.2015 він звернувся до Київської міської ради з клопотанням №1 в порядку реалізації права на відведення земельної ділянки та гарантованого права на отримання безоплатно у власність земельної ділянки, в якому просив надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки №1 відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 75:528 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об`єктивного і обґрунтованого рішення, а також повідомити про прийняте рішення шляхом направлення на адресу позивача копії витягу з рішення сесії. Проте, дії відповідача щодо розгляду клопотання №08/М-11690 від 30.11.2015 є такими, що порушують право позивача на своєчасний розгляд клопотання уповноваженим органом у встановлені законом строки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.02.2016 у справі відкрито провадження.

На підставі рішення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.10.2017, згідно з розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.10.2017, справу передано на автоматичний розподіл справ між суддями.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.12.2017 справу прийнято до провадження і призначено до розгляду.

15.12.2017 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), шляхом його викладення в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Тобто, розгляд даної справи після 15.12.2017 здійснено відповідно до приписів нової редакції КАС України.

В наданих суду письмових запереченнях відповідач зазначив про необґрунтованість позовних вимог позивача, вказавши про відсутність порушень з боку Департаменту земельних ресурсів. Зауважив, що діяв в межах встановлених законодавством і не порушував прав, свобод та інтересів позивача. Просив у задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні представники позивача та відповідача письмово викладені позиції підтримали та просили їх задовольнити.

Отже зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні та потреби заслухати свідка чи експерта, суд за клопотанням представника позивача, на підставі частини третьої статті 194 КАС України та частини дев`ятої статті 205 цього ж Кодексу ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 30.11.2015 звернувся до Київської міської ради з клопотанням №1, в якому просив в порядку реалізації його гарантованого права на отримання безоплатно у власність земельної ділянки надати згоду на розробку проекту землевідводу земельної ділянки відповідно до графічного матеріалу (кадастрового кварталу 72:528 згідно містобудівного кадастру Києва), орієнтовним розміром до 0,10 га, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); розглянути це питання на сесії ради у встановлений законодавством місячний термін з прийняттям об`єктивного і обґрунтованого рішення; повідомити його про прийняте рішення шляхом направлення на адресу копії витягу з рішення сесії.

До клопотання додав: копію паспорту та ідентифікаційного коду; графічні матеріали; копію довіреності.

За дорученням заступника міського голови - секретаря Київської міської ради від 30.11.2015 №08/М-11690, Департаментом земельних ресурсів листом від 31.12.2015 №057029-08/М-11690-18768 на вказане клопотання позивачу надано відповідь.

Так, позивача повідомлено, що враховуючи відповідність чинному законодавству клопотання та доданих до нього матеріалів і документів, Департаментом земельних ресурсів сформовано справу - клопотання К-26016, яку буде розглянуто і опрацьовано у порядку, визначеному чинним законодавством.

Позивач, вважаючи дії відповідача, які полягають у недотриманні встановлених Регламентом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Порядком передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві строків опрацювання клопотання №2 (реєстраційний номер №08/М-11690 від 30.11.2015) та підготовки проекту рішення з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, - протиправними, звернувся до суду.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що стаття 19 Конституції України зазначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 140 Конституції України передбачено, що особливості здійснення місцевого самоврядування в місті Києві та місті Севастополі визначаються окремими законами України.

До повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу (пункт «б» статті 9 Земельного кодексу України (ЗК України).

Відповідно до пункту 2 статті 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» у зв`язку зі здійсненням містом Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право, зокрема, визначати особливості землекористування та використання інших природних ресурсів.

Згідно з підпунктом 1 пункту «а» частини першої статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження, а саме, підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад.

Частина перша статті 116 ЗК України передбачає, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Відповідно до частини шостої статті 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Положеннями частини сьомої статті 118 зазначеного Кодексу передбачено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Аналіз цієї норми дає підстави для висновку, що Земельним кодексом України визначено вичерпний перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відсутність рішення про надання дозволу або відмову у наданні дозволу в межах встановленого законом місячного строку свідчить про протиправну бездіяльність відповідного органу і надає особі право замовити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки без згоди уповноваженого органу відповідно до абзацу 3 частини сьомої статті 118 ЗК України. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 17.12.2018 у справі №509/4156/15-а (адміністративне провадження №К/9901/7504/18).

В свою чергу, як зазначено в Положенні про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.200 №182/342, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).

З метою визначення порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві Київська міська рада рішенням від 28.02.2013 №63/9120 затвердила відповідний Порядок (Порядок №63/9120).

Згідно з частиною першою статті 5 Порядку №63/9120 зацікавлена особа, яка має намір одержати земельну ділянку в користування або у власність, звертається до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань (крім випадків, встановлених цим Порядком для громадян, які подають клопотання про передачу земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва або про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з метою одержання земельних ділянок для зазначених цілей в оренду) із клопотанням про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

Частиною другою статті 5 Порядку №63/9120 визначений перелік додатків, які подаються до клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Порядку приймальня Київради з земельних питань у день реєстрації клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або протягом наступного робочого дня передає це клопотання з доданими до нього документами, сформованими у справу-клопотання, до Департаменту земельних ресурсів.

Положеннями статті 6 Порядку №63/9120 передбачено, що реєстраційний номер справи-клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою є одночасно реєстраційним номером відповідного клопотання в Департаменті земельних ресурсів.

За результатами опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою Департамент земельних ресурсів протягом семи робочих днів з дня його отримання готує проект дозволу Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу згідно із затвердженою рішенням Київської міської ради формою та проект відповідного висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, які передаються на розгляд цієї комісії приймальною Київради з земельних питань через секретаріат Київської міської ради.

Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування протягом 14 робочих днів з дня одержання справи-клопотання розглядає проект висновку та клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою разом з доданими до нього документами.

Дозвіл Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою не гарантує позитивного рішення Київської міської ради з питання передачі (надання) земельної ділянки. В дозволі відповідно до вимог законодавства України можуть бути зазначені попередні умови передачі (надання) земельної ділянки.

Ключовим аргументом, на який посилається представник позивача є вказана норма Порядку №63/9120, яка встановлює строки для опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою Департаментом земельних ресурсів у сім робочих днів з дня його отримання та, відповідно, необхідність підготовки проекту дозволу Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою або проекту відмови у наданні такого дозволу згідно із затвердженою рішенням Київської міської ради формою та проекту відповідного висновку постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури і землекористування, які передаються на розгляд цієї комісії приймальною Київради з земельних питань через секретаріат Київської міської ради.

Проте, з аналізу вказаних норм видно, що вони регулюють правовідносини з приводу подання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та надання такого дозволу, крім випадків, встановлених цим Порядком для громадян, які подають клопотання про передачу земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва (що мало місце у межах спірних правовідносин) або про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з метою одержання земельних ділянок для зазначених цілей в оренду.

Отже, зазначені норми у межах спірних правовідносин застосуванню не підлягають, а відтак, посилання представника позивача на них є помилковими.

В той же час, питання щодо порядку отримання дозволу на розроблення документації із землеустрою у випадках передачі громадянам безоплатно у власність або в оренду земельних ділянок за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки), ведення садівництва, індивідуального дачного та гаражного будівництва врегульовано статтею 20 Порядку №63/9120.

Згідно з частиною четвертою вказаної статті секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради у день надходження клопотання або протягом наступного робочого дня надсилає його через приймальню Київради з земельних питань для опрацювання до Департаменту земельних ресурсів.

Департамент земельних ресурсів за результатами опрацювання клопотання та доданих до нього документів, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті, готує проект рішення (протоколу) постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу, який розглядається комісією відповідно до Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради, та у строки, встановлені законодавством (частина восьма статті 20 Порядку №63/9120).

Відповідно до частини дев`ятої тієї ж статті дозвіл Київської міської ради на розроблення документації із землеустрою не гарантує позитивного рішення Київської міської ради з питання передачі (надання) земельної ділянки. В дозволі відповідно до вимог законодавства України можуть бути зазначені попередні умови передачі (надання) земельної ділянки.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що ними не врегульовано строків, в межах яких Департамент земельних ресурсів має опрацювати клопотання та, відповідно, підготувати той чи інший проект рішення.

Крім того, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2015, залишеною без змін ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду від 17.12.2015 та Вищого адміністративного суду України від 26.10.2016, визнано таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили та нечинним рішення Київської міської ради від 04.03.2015 №195/1060 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.02.2013 №63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві» в наступних частинах, зокрема, пункт 8 статті 20 розділу 7 Порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, що є додатком 1 до рішення Київської міської ради від 04.03.2015 №195/1060 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 28.02.2013 №63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві»: «Департамент земельних ресурсів за результатами опрацювання клопотання та доданих до нього документів, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті, готує проект рішення (протоколу) постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу, який розглядається комісією відповідно до Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради, та у строки, встановлені законодавством.».

Разом з тим, представник позивача, обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на норми Регламенту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Зокрема, згідно з пунктом 1.1 розділу VIII Регламенту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2013 №1810, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.

Проект рішення Київської міської ради, який подається виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), погоджується керівником структурного підрозділу виконавчого органу - розробником проекту рішення та керівником юридичної служби розробника, відповідним заступником голови, до компетенції якого відносяться зазначені у проекті рішення питання, керівниками структурних підрозділів виконавчого органу, до компетенції яких належать зазначені в проекті рішення питання, юридичним управлінням апарату виконавчого органу та керівником апарату виконавчого органу. Проект рішення для погодження заінтересованими органами передається розробником з супровідним листом. Строк опрацювання проекту рішення Київської міської ради зазначеними посадовими особами не повинен перевищувати 3 робочих днів. Правова експертиза проекту рішення здійснюється протягом 5 робочих днів, а у разі необхідності додаткового вивчення поставлених у проекті рішення питань - протягом 7 робочих днів, у порядку, передбаченому для проведення правової експертизи проектів розпоряджень (пункт 2.2 глави 2 розділу VIII Регламенту).

Відповідно до пункту 2.3 глави 2 розділу VIII Регламенту проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами готуються за поданням керівника структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівника юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджуються відповідними постійними комісіями Київської міської ради. Строк опрацювання проекту рішення Київської міської ради зазначеними посадовими особами не повинен перевищувати 3 робочих днів.

У разі коли заінтересований орган не висловив своєї позиції щодо проекту рішення у визначений строк з дотриманням процедури, передбаченої пунктами 6.6 - 6.8 глави 6 розділу VII цього Регламенту, проект вважається погодженим без зауважень (крім погодження з Департаментом фінансів та юридичним управлінням апарату виконавчого органу) (пункт 2.4 глави 2 розділу VIII).

Аналіз змісту наведених положень також свідчить про відсутність будь-яких встановлених строків, в межах яких Департамент земельних ресурсів має опрацювати клопотання щодо, зокрема, відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки) та, відповідно, підготувати той чи інший проект рішення.

Тобто, доводи представника позивача з посиланням на зазначені норми Регламенту не можуть бути прийняті судом до уваги.

Натомість, статтею 118 ЗК України передбачено місячний строк для прийняття рішення про надання дозволу або відмову у наданні дозволу, тобто для прийняття такого рішення Київською міською радою, вона має отримати від Департаменту земельних ресурсів відповідний проект у такі строки, які дозволяють винести розгляд цього питання та розглянути його з прийняттям відповідного рішення у межах місячного строку.

Інакше кажучи, Департамент земельних ресурсів має опрацювати клопотання та підготувати проект рішення у розумні строки, тобто такі, які є об`єктивно необхідними для виконання вказаних дій та прийняття Київською міською радою рішення.

Одночасно, розумні строки у даному випадку не можуть перевищувати чи дорівнювати передбаченим статтею 118 ЗК України строкам прийняття рішення Київською міською радою, а повинні бути значно меншими та об`єктивно надавати можливість Київській міській раді прийняти рішення.

Таким чином, у межах спірних правовідносин підлягає застосуванню принцип розумності, який за встановлених судом обставин проявляється у засаді розумності строків.

Даний критерій - своєчасність, тобто протягом розумного строку, передбачений в пункті 10 частини другої статті 2 КАС України, на відповідність якому адміністративні суди мають перевіряти оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи, Департаментом земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) листом від 31.12.2015 №057029-08/М-11690-18768 позивачу повідомлено, що його клопотання та додані до нього матеріали і документи відповідають чинному законодавству, у зв`язку із чим сформовано справу - клопотання К-26016. Також зазначено, що справа - клопотання буде розглянута і опрацьована у порядку, визначеному чинним законодавством.

На вимогу суду відповідачем надано лист від 19.01.2016 №057052-724 (т. 1 а.с. 141-142), з якого вбачається, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради підготував проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» (справа - клопотання №К-26016) та направив для подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради відповідно до Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 12.11.2014 №351/351. Також надано проект рішення «Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд» від 19.02.2016.

10.03.2016 Київською міською радою прийнято вказаний проект рішення під №212/212 (т. 1 а.с. 128-129).

Враховуючи наведене у сукупності, суд дійшов висновку про недотримання відповідачем розумних строків опрацювання клопотання та підготовки проекту рішення.

Поряд з цим, зміст принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі, передбачений пунктом 4 частини третьої статті 2 КАС України, зобов`язує адміністративний суд до активної ролі у судовому засіданні, в тому числі і до уточнення змісту позовних вимог, з наступним обранням відповідного способу захисту порушеного права.

Судом також враховується, що Європейський суд з прав людини у пункті 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява №28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином, стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, пункт 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, пункт 25, ECHR 2002-II).

З огляду на викладене, а також з метою ефективного, повного та належного захисту порушених прав позивача, суд вважає за необхідне захистити порушені права позивача шляхом визнання дій Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), які полягають у недотриманні розумних строків опрацювання клопотання №1 (реєстраційний номер №08/М-11690 від 30.11.2015) та підготовки проекту рішення з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, - протиправними.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності своїх дій.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково, оскільки з матеріалів справи вбачається вчинення відповідачем протиправних дій, які не відповідають наведеним у частині другій статті 2 КАС України критеріям.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Пунктом 1 частини третьої статті 87 КАС України (в редакції чинній на час звернення до суду, тобто до 15.12.2017) передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких віднесено і витрати на правову допомогу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачу відповідно до договору про надання правової допомоги від 19.01.2016 №19/01-1 (т. 1 а.с. 35) на підставі його замовлення від 19.01.2016 (т. 1 а.с. 33) фахівцем у галузі права - ОСОБА_2 ( ОСОБА_2 ) (виконавець), надано правову допомогу.

Так, згідно з актом виконаних робіт від 19.01.2016 (т. 1 а.с. 34) позивачу надані послуги на загальну суму 4409,60 грн, які включали: усну консультацію з юридичних питань (кількість витраченого часу складає 30 хвилин); підготовку (складання) позовної заяви з додатками (кількість витраченого часу складає 7 годин 30 хвилин).

Також в матеріалах справи міститься квитанція (т. 1 а.с. 32) про оплату 4409,60 грн. ОСОБА_1 на користь ФОП ОСОБА_2 згідно з договором про правову допомогу №19/01-1 від 19.01.2016.

Статтею 59 Конституції України передбачено, що кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура.

Частиною другою статті 16 КАС України (у редакції, чинній на час звернення із позовною заявою до суду, тобто до 15.12.2017) установлено, що для надання правової допомоги при вирішенні справ у судах в Україні діє адвокатура. У випадках, встановлених законом, правова допомога може надаватися й іншими фахівцями в галузі права. Порядок і умови надання правової допомоги, права й обов`язки адвокатів та інших фахівців у галузі права, які беруть участь в адміністративному процесі і надають правову допомогу, визначаються цим Кодексом та іншими законами.

Згідно з частиною першою статті 90 КАС України витрати, пов`язані з оплатою допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, які надають правову допомогу за договором, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги, передбачених законом.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» (чинний, на час подання позовної заяви до суду) розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб`єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 (провадження №11-562ас18) наголосила на тому, що зазначений закон визначає не види правової допомоги, а виключно граничний розмір їх компенсації.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30.09.2009 №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Отже, з викладеного слідує, що до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру; представництво у судах тощо.

Водночас, КАС України (у редакції, чинній на момент звернення із заявою) не передбачає, що види правової допомоги, які підлягають компенсації, можуть встановлюватися або обмежуватися іншими законами.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що витрати на правову допомогу у розмірі 4409,60 грн підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 72-77, 139, 241-246 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання дій протиправними, - задовольнити частково.

Визнати дії Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), які полягають у недотриманні розумних строків опрацювання клопотання №1 (реєстраційний номер № 08/М-11690 від 30.11.2015) та підготовки проекту рішення з питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, - протиправними.

Стягнути з Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 551,21 грн (п`ятсот п`ятдесят одна гривня двадцять одна копійка).

Стягнути з Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 4409,60 грн (чотири тисячі чотириста дев`ять гривень шістдесят копійок).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - ОСОБА_1 (місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Відповідач - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження юридичної особи: 01601, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 32-а; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 2619909).

Суддя О.М. Чудак