Справа № 360/3518/19
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року справа №360/3518/19

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Компанієць І.Д. (суддя-доповідач),

суддів Казначеєва Е.Г., Ястребова Л.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року у справі №3603518/19 (головуючий І інстанції Басова Н.М.) за позовом приватного акціонерного товариства "Лисичанська нафтова інвестиційна компанія" до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог (а.с.82), просив:

- визнати протиправною бездіяльність щодо несвоєчасного внесення в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року (заява № від 18.08.2017) в розмірі 1682639,00 грн;

- зобов`язати відповідача внести електронним повідомленням до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість інформацію про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року (заява № від 18.08.2017) в розмірі 1682639,00грн, з одночасним внесенням інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок ПрАТ "Лисичанська нафтова інвестиційна компанія".

В обґрунтування позову зазначив, що зазначена сума податку на додану вартість є узгодженою за завершеною процедурою судового оскарження.

За змістом відомостей, внесених до Реєстру бюджетної заборгованості, яка обліковується за Позивачем станом на день подання адміністративного позову податкового періоду липня 2017 року (строчка 26 Реєстру) в графі «К» ця сума відображена як неузгоджена сума бюджетного відшкодування, а у графі «11» відсутня інформація щодо завершення процедури судового оскарження податкового повідомлення рішення, в якому наводиться неузгоджена сума податку.

Проте судове рішення, яким скасовано податкові повідомлення-рішення від 06.11.2017 року, набрало чинності 11.04.2018.

Отже, починаючи з 11.04.2018 сума бюджетного відшкодування липня 2017 року є підтвердженою, а отже узгодженою сумою.

Але відповідача, отримавши судове рішення ще 02.05.2018 року, до теперішнього часу не здійснив відповідну інформацію записами в Реєстрі про завершення процедури узгодження суми бюджетного відшкодування.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДФС в Луганській області щодо несвоєчасного внесення в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639, 00 гривень.

Зобов`язано Головне управління ДФС у Луганській області внести електронним повідомленням до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість інформацію про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639,00 гривень з одночасним внесенням інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок Приватного акціонерного товариства "Лисичанська нафтова інвестиційна компанія".

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Обґрунтування апеляційної скарги.

У Головного управління ДФС у Луганській області відсутній доступ до ІКП ПрАТ «ЛИНІК» з ПДВ за період 2017 рік, що унеможливлює здійснення будь-яких операційних дій.

Вважає, що позивачем обрано невірний спосіб захисту своїх прав та невірно визначено коло суб`єктів, які уповноважені відновити порушені права позивача.

Сторони про дату та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

Приватне акціонерне товариство «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» зареєстроване в якості юридичної особи (ідентифікаційний код 32292929) та внесене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (а.с.19,20).

Позивач перебував на податковому обліку в Спеціалізованій державній податковій інспекції з обслуговування великих платників у м. Луганську Міжрегіонального головного управління Міндоходів, в подальшому ДФС.

Постановою Кабінету Міністрів України №247 від 30.03.2016 спеціалізовані державні податкові інспекції з обслуговування великих платників (в тому числі м. Луганська та м. Запоріжжя) були реорганізовані шляхом їх приєднання до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, у зв`язку з чим ПРАТ «ЛИНІК» було передано на облік до Запорізького управління Офісу великих податків ДФС.

На виконання наказу ДФС України від 26.09.2017 №632 «Про затвердження Реєстру великих платників податків на 2018 рік» із змінами та доповненнями внесеними наказом ДФС України від 29.12.2017 №884 позивач не відповідає критеріям великих платників податків та з 01.01.2018 ПРАТ «ЛИНІК» переведений на обслуговування до контролюючого органу за місцезнаходженням - ДПІ в м.Лисичанську, у зв`язку з чим 05.01.2018 облікова справа позивача була передана до ГУ ДФС у Луганській області.

При передачі облікової справи Запорізьким управлінням Офісу великих податків ДФС відповідачу була передана й серед іншого інформація щодо адміністративного або судового оскарження сум грошових зобов`язань та судових справ (а.с.62).

18.08.2017 у період перебування на обліку в Запорізькому управлінні Офісу великих податків ДФС, позивачем подано податкову декларацію з податку на додану вартість разом із заявою про повернення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за липень 2017 року у розмірі 1682639 грн. Зазначена у заяві сума утворилась за рахунок сплачених шляхом розрахунків з постачальниками товарів, робіт, послуг протягом поточного звітного періоду та попередніх податкових періодів ПДВ (а.с.26,34).

Офісом ВПП ДФС 06.11.2017 прийнято податкові повідомлення-рішення № про зменшення суми бюджетного відшкодування з ПДВ у сумі 1682 639,00 грн. та застосування штрафних санкцій у розмірі 841319,50 грн, № про зменшення розміру від`ємного значення з ПДВ на 13047969,00 грн, № про збільшення суми грошового зобов`язання з ПДВ у сумі 27 520,00 грн. та застосування штрафних санкцій у розмірі 13760 грн (а.с.35,36,37).

Вказані податкові повідомлення-рішення оскаржені позивачем в судовому порядку.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 22.01.2019 у справі №812/252/18 визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення №, № та № від 06.11.2017, прийняті Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби України (а.с.38-47).

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 11.04.2019 відмовлено в задоволенні клопотання Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про продовження строку для усунення недоліків. Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 22.01.2019 у справі №812/252/18 повернуто заявникові (а.с.48-49).

В подальшому Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби повторно звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Перший апеляційний адміністративний суд відкрив апеляційне провадження у справі №812/252/18, при цьому дію оскаржуваного рішення суду першої інстанції не зупинив.

За наслідками розгляду апеляційної скарги постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2019 рішення Луганського окружного адміністративного суду від 22.01.2019 у справі №812/252/18 залишено без змін (а.с.89-97).

Таким чином, коли позивач вже перебував на обліку у відповідача, відбулось завершення процедури судового оскарження податкового повідомлень-рішень №, № та № від 06.11.2017, яке міститься в Реєстрі як підстава неузгодженої суми податку.

Станом на дату подачі адміністративного позову та на дату розгляду справи по суті в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відсутня інформація про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1682639,00 грн (а.с.50,98,105).

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що відповідачем допущена протиправна бездіяльність не вчиненням дій щодо внесення інформації про завершення судового оскарження та розміру узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639, 00 грн. в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

При цьому дії Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби завершились з моменту закінчення процедури судового оскарження і саме Головне управління ДФС у Луганській області наділяється повноваженнями щодо подальшого вчинення всіх необхідних дій, пов`язаних з бюджетним відшкодуванням ПДВ згідно вимог податкового законодавства.

Оцінка суду.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З 1 січня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні», яким внесено зміни, зокрема до статті 200 Податкового кодексу України.

Вказаним законом змінений порядок здійснення бюджетного відшкодування, який вже не передбачає надання контролюючим органом висновку про відшкодування та його направлення до органу державного казначейства, оскільки таке відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

На підставі підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до підпункту 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно підпункту «ґ» пункту 200.12 статті 200 Податкового кодексу України, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

Пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України визначено, що на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.

Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України Кабінет Міністрів України постановою від 25 січня 2017 року № 26 затвердив Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - Порядок № 26), який набрав чинності з 01 квітня 2017 року.

Згідно з пунктами 2, 3 Порядку № 26 Мінфін адмініструє Реєстр як окремий інформаційний ресурс та забезпечує захист інформації відповідно до законодавства у сфері захисту державних інформаційних ресурсів. Формування Реєстру здійснюється автоматично на підставі баз даних ДФС та Казначейства.

Відповідно до пункту 4 Порядку № 26 орган ДФС вносить до Реєстру такі дані:

найменування платника податку на додану вартість (далі - платник податку) та його індивідуальний податковий номер;

дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - заява) на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість (далі - податкова декларація) або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (далі - уточнюючий розрахунок) (в разі їх подання);

дату надсилання платнику податку органом ДФС повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання);

суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшену на суму податкового боргу;

реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування;

реквізити бюджетних рахунків для перерахування бюджетного відшкодування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування;

дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування;

дату складення та вручення платнику податку акта перевірки;

дату та номер податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням уточнюючого розрахунку (у разі їх подання), не узгоджену органом ДФС;

дату початку оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, що оскаржується;

дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, узгоджену за результатами оскарження;

суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 26 інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Пунктом 12 Порядку № 26 передбачено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

При цьому органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.

Порядок інформаційної взаємодії Міністерства фінансів України з Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою України в процесі формування Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 03 березня 2017 року № 326 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20 березня 2017 року за № 376/30244 (далі - Порядок № 326), визначає механізм надання інформації Державною фіскальною службою України та Державною казначейською службою України для її оприлюднення на офіційному веб-сайті Міністерства фінансів України та інформаційної взаємодії Мінфіну з ДФС та Казначейством у процесі формування Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - Реєстр).

Згідно з пунктом 3 та абзацом другим пункту 6 розділу І «Загальні положення» Порядку № 326 формування Реєстру та оприлюднення Реєстру на своєму офіційному веб-сайті здійснюється щодня (крім вихідних, святкових та неробочих днів) в терміни, визначені пунктом 5 розділу II та пунктом 5 розділу III цього Порядку, на підставі баз даних ДФС та Казначейства з урахуванням хронологічного порядку надходження заяв про повернення сум бюджетного відшкодування. Внесення інформації для формування Реєстру здійснюється електронними повідомленнями.

На підставі пункту 9 розділу І «Загальні положення» Порядку № 326 ДФС та Казначейство забезпечують своєчасність, достовірність та повноту внесення даних до Реєстру відповідно до цього Порядку.

Абзацом другим пункту 1 розділу II «Інформаційна взаємодія ДФС та Мінфіну» Порядку № 326 визначено, що з метою реалізації механізму автоматичного узгодження суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, ДФС при внесенні до Реєстру заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, також вносить інформацію про дату закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, яка є датою узгодження суми відшкодування, відповідно до підпунктів «б» і «в» пункту 200.12 статті 200 розділу V Кодексу.

Згідно пункту 2 розділу II «Інформаційна взаємодія ДФС та Мінфіну» Порядку № 326 ДФС відповідно до підпунктів «а», «г» та «ґ» пункту 200.12 статті 200 розділу V Кодексу вносить до Реєстру інформацію щодо дати та суми узгодження бюджетного відшкодування на наступний робочий день після виникнення такого випадку. Відповідно до підпунктів «б» і «в» пункту 200.12 статті 200 розділу V Кодексу сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою та в автоматичному режимі відображається в Реєстрі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Відповідно до пункту 3 розділу II «Інформаційна взаємодія ДФС та Мінфіну» Порядку № 326 ДФС при внесенні інформації до Реєстру про узгоджені суми бюджетного відшкодування одночасно вносить інформацію щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточні банківські рахунки платників податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу таких платників податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету. Інформація щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування, а також заявлених сум бюджетного відшкодування, які вважатимуться узгодженими відповідно до підпунктів «б» і «в» пункту 200.12 статті 200 розділу V Кодексу , із зазначенням платіжних реквізитів передається з накладанням не менше двох електронних цифрових підписів посадових (уповноважених) осіб та печатки відповідного територіального органу ДФС.

Таким чином, Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування передбачає його інформаційне наповнення, зокрема, шляхом внесення електронними повідомленнями інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування, яка підлягає перерахуванню платнику податків, та інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточні банківські рахунки платників податку в обслуговуючому банку, саме контролюючим органом.

Оскільки сума бюджетного відшкодування після завершення судового оскарження є узгодженою, тому позивач має право на її відшкодування шляхом внесення в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639, 00 грн.

Проте, до теперішнього часу вищезазначена інформація до Реєстру не внесена, що є протиправною бездіяльністю.

З огляду на викладене суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ефективним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання відповідача внести електронним повідомленням до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість інформацію про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639,00 гривень з одночасним внесенням інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на рахунок ПрАТ "Лисичанська нафтова інвестиційна компанія".

Зазначене повністю відповідає вимогам ст.200 ПК України.

Суд не приймає доводи апелянта, що позивачем невірно обрано спосіб захисту своїх прав та невірно визначено коло суб`єктів, які уповноважені відновити порушені права позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 1 глави 6 «Відображення в обліку сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість» Розділу ІІІ «Облік надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року № 422 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за № 751/28881 (далі - Порядок № 422), облік сум бюджетного відшкодування ПДВ здійснюється в ІКП за формою згідно з переліком форм ІКП.

Згідно пункту 2 глави 6 «Відображення в обліку сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість» Розділу ІІІ «Облік надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску» Порядку № 422 з метою обліку сум бюджетного відшкодування в ІКП відображаються облікові операції щодо сум, які: заявлені платниками до відшкодування згідно із податковою звітністю; знаходяться у стадії камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; зменшені/збільшені за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; знаходяться у процедурах адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні); поновлені за результатами адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні); підтверджені до відшкодування за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; за якими органами ДФС сформований висновок про суми відшкодування ПДВ; за якими органами ДФС висновок про суми відшкодування ПДВ переданий до органів Казначейства; відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за висновками органів ДФС; відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за рішеннями судів.

Суми ПДВ, які підлягають автоматичному відшкодуванню платникам, відображаються в ІКП з використанням окремих облікових операцій.

Пунктом 10.14 розділу X «Переведення платника податків на обслуговування з одного контролюючого органу до іншого (взяття на облік/зняття з обліку)» Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09 грудня 2011 року № 1588 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 22 квітня 2014 року № 462) та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 року за № 1562/20300 (далі - Порядок № 1588), визначено, що після зняття платника податків з основного місця обліку в контролюючому органі за попереднім місцезнаходженням платник податків продовжує перебувати на обліку в такому органі з ознакою обліку за неосновним місцем обліку, а контролюючий орган стосовно платника податків продовжує адмініструвати податки, збори у частині завершення процедур такого адміністрування до:

закінчення документальної перевірки та узгодження сум грошових зобов`язань за її результатами, якщо перевірка була розпочата;

повернення надміру сплачених платежів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюють контролюючі органи, або їх відшкодування платнику податків, якщо останній відповідно до поданих заяв чи податкових декларацій (звітів, розрахунків) претендує та має право на таке повернення чи відшкодування, у разі якщо до кінця бюджетного періоду спливає строк повернення або відшкодування і відповідно висновки щодо відшкодування виконані в повному обсязі;

закінчення процедур судового оскарження сум грошових зобов`язань та інших справ адміністративного судочинства, крім випадків заміни такого контролюючого органу (як сторони або третьої особи в адміністративній справі) іншим контролюючим органом.

Отже, за правилами, встановленими пунктом 10.14 Порядку № 1588, перебування ПрАТ «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» за не основним місцем обліку в Офісі великих платників податків Державної фіскальної служби саме по спірному питанню завершилось з дня закінчення процедур судового оскарження сум грошових зобов`язань.

З 01 січня 2018 року позивач перебуває на обліку в Лисичанському управлінні Головного управління ДФС у Луганській області.

Процедура судового оскарження податкових повідомлень-рішень закінчилась 11.04.2019 (ухвала апеляційного суду про повернення апеляційної скарги), в подальшому 02.10.2019 (постанова апеляційного суду про залишення без змін рішення суду першої інстанції).

Отже дії Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби завершились з моменту закінчення процедури судового оскарження = з 1104.2019 року, після чого саме Головне управління ДФС у Луганській області наділяється повноваженнями щодо подальшого вчинення всіх необхідних дій, пов`язаних з бюджетним відшкодуванням ПДВ згідно вимог податкового законодавства.

Є незмістовними доводи апелянта, що внесенню в Реєстр інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування повинно передувати внесення інформації в АІС «Суди», яке повинно зробити Запорізьке управління ОВПП ДФС, - оскільки Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування є самостійним реєстром, а тому невнесення такої інформації в АІС «Суди» не ставить в залежність обов`язок щодо внесення електронним повідомленням до Реєстру інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року.

Повноваження користуватися та вчиняти дії в такому Реєстрі відповідач має в повній мірі.

Відповідачу достеменно відомо про завершення процедури судового оскарження.

Відповідач не надав жодних доказів наявності інших перешкод, які б унеможливили його внести електронне повідомлення до Реєстру інформації про завершення судового оскарження та розміру узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду липня 2017 року в розмірі 1 682 639,00 гривень з одночасним внесенням інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на рахунок позивача.

Доводи відповідача про відсутність повноважень щодо внесення в Реєстр інформації про завершення судового оскарження та розміру узгодженої суми бюджетного відшкодування, є неприйнятними та спростовуються приписами статті 19-1 ПК України, Положення про Головне управління ДФС у Луганській області, затвердженого наказом ДФС України від 31 липня 2017 року №503 та Порядка ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Підсумовуючи викладене суд вважає правильним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги правильно встановлені обставини справи, судове рішення в цій частині є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року у справі №360/3518/19 залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року у справі №360/3518/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття 24 грудня 2019 року.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24 грудня 2019 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді Е.Г. Казначеєв

Л.В. Ястребова