Справа № 1.380.2019.005498
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№1.380.2019.005498
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2019 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Коморного О.І.

секретар судового засідання Бабич Ю.Б.

за участю:

представника позивача Попович Н.І.

представника відповідача Сивоус С.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держпраці у Львівській області.

Обставини справи.

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 з вимогою:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань праці «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » № 560-к від 23 вересня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 23 вересня 2019 року згідно Наказу Головного управління Держпраці у Львівській області №560-к застосовано дисциплінарне стягнення щодо позивача, головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Карпіва Олега Петровича, у зв`язку допущенням порушення у вигляді неналежного виконання посадових обов`язків в частині вивчення питання термінів виплати заробітної плати працівникам підприємства, фіксації таких обставин в акті інспекційного відвідування, що свідчить про формальний підхід до проведення інспекційного відвідування у ДП «Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут». Зазначає, що у позивача відсутня вина як у формі умислу так і у формі необережності, оскільки ним вжито всіх необхідних заходів, зібрано всі можливі докази на підтвердження зафіксованих у акті № ЛВ1773/593/АВ від 27.03.2019 правопорушень, а наявність зазначеної дати 2018 року замість 2019 року вказує на технічну помилку, яка спростовується зібраними та долученими матеріалами інспекційного відвідування. Таким чином вважає наказ відповідача про застосування дисциплінарного стягнення протиправним та просить суд скасувати такий.

Ухвалою від 25.10.2019 відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач подав відзив на позовну заяву у якому проти позовних вимог заперечує повністю. Зазначає, що підставою проведення заходу державного контролю в ДГТ "Львівський науково- дослідний радіотехнічний інститут" є лист Головного управління статистики у Львівській області №13-06/645/10-19 від 28.02.2019 стосовно наявної на Підприємстві заборгованості з виплати заробітної плати, яка станом на 01.02.2019 становила 308,00 тис. грн. У зв`язку з наведеним, начальником Управління Вільховою О.О. видано наказ №0688-П та направлення №0688 від 25.03.2019 року, якими головному державному інспектору Карпіву О.П. доручено провести інспекційне відвідування в ДП "Львівський науково - дослідний радіотехнічний інститут" в термін з 26.03.2019 по 27.03.2019. Відповідно до направлення №0688 від 25.03.2019 року предметом здійснення заходу визначено - дотримання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку, оплати праці. За результатами інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування від 27.03.2019 №ЛВ1773/593/АВ, відповідно до якого захід державного контролю тривав з 12:00 по 16:30 27.03.2019 року. В розділі III "Опис виявлених порушень" вказаного акта зазначено про виявлені порушення вимог ч. 1 ст. 115 КЗпП України, ч. 1 ст. 24 Закону України "Про оплату праці", ч. 1 ст. 116 КЗпП України. Вказує, що 04.04.2019, комісією по розгляду матеріалів заходів контролю з питань додержання суб`єктами господарювання законодавства про працю, зайнятість населення розглянуто матеріали інспекційного відвідування ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут" з метою надання рекомендацій начальнику Управління щодо призначення до розгляду справи про накладення штрафу. Під час попереднього розгляду комісією встановлено ряд неточностей допущених інспектором при оформленні матеріалів інспекційного відвідування. Зокрема, при описі порушення в акті інспекційного відвідування головним державним інспектором Карпівим О.П. зазначено заборгованість станом на 01.03.2018 в сумі 466 тис. 700 грн., хоча фактично це сума заборгованості на 01.03.2019. Разом з тим, інспектором не зазначено суму заборгованості наявної на дату проведення інспекційного відвідування - 27.03.2019. Також зазначає, що інспектор тричі допускає одну й ту саму помилку, а тому стверджувати, що така помилка є "технічною" не можна. Зазначає, що при розгляді питання щодо накладення штрафів за порушення законодавства про працю ключову роль надано саме Акту перевірки. В свою чергу, наявність в Акті помилок чи неточностей в подальшому може трактуватись, як викладення в Акті недостовірної інформації, що може бути підставою для оскарження постанови про накладення штрафу винесеної на підставі такого Акта та в подальшому скасування такої постанови. Вказує, що головний державний інспектор Карпів О.П. не дослідив за які періоди, з яких частин та чому сформована збільшена заборгованість із виплати заробітної плати на Підприємстві, а також допустив помилки в Акті інспекційного відвідування та Приписі, що в свою чергу унеможливило встановлення об`єктивних обставин наявності заборгованості із виплати заробітної плати на Підприємстві та як наслідок зробило неможливим притягнення об`єкта відвідування до встановленої чинним законодавством відповідальності за вчинені ним порушення. З огляду на наведене наявність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку має очевидний характер так само, як і наявність однієї зі складових дисциплінарного проступку - вини, адже ОСОБА_1 не вжив всіх необхідних заходів при здійсненні інспекційного відвідування та допустив помилки в Акті інспекційного відвідування та Приписі, хоча розумів важливість відображуваної ним інформації в зазначених документах. Разом з тим зазначає, що голова дисциплінарної комісії ОСОБА_2 склав Вимогу ОСОБА_1 щодо надання пояснень у термін до 10 год. 00 хв. 17.05.2019, яка 11.05.2019 була скерована на офіційну електронну адресу ОСОБА_1 Однак, навіть після виходу з листка тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 так і не виконав даної вимоги та не надав своїх пояснень. Вважає, що Управлінням повністю дотримано вимоги Закону України "Про державну службу" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності шляхом прийняття наказу №560-к від 23.09.2019 року. Просить у задоволенні позову відмовити.

05.12.2019 від позивача надійшла відповідь на відзив в якому зазначив, що рахунки ДП «Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут», де здійснено інспекційне відвідування, арештовано. А відтак зазначає, що при наявності арештованих рахунків підприємства, вина посадових осіб суб`єкта перевірки у порушенні законодавства про працю, відсутня, тому підстав дня накладення штрафних санкцій передбачених абз.3 ч.2 ст.265 чи абз.8 ч.2 ст.265 КЗпП України немає незалежно від того чи була допущена позивачем технічна помилка у зазначенні дати « 01.03.2018».

17.12.2019 представник відповідача подав суду заперечення на відповідь на відзив, де зазначив, що з`ясування наявності вини посадових осіб суб`єкта господарювання щодо порушення вимог трудового законодавства, які були допущені на Підприємстві при застосуванні фінансової санкції передбаченої ч. 2 ст. 265 КЗпП України не є необхідним, оскільки штрафні санкції на Підприємство в будь якому випадку повинні бути накладені, адже суб`єктом господарювання допускається порушення конституційних прав працівників. Водночас вказує, що дисциплінарний проступок, за який позивачу оголошено догану полягає у тому, що ОСОБА_1 допустив неналежне виконання посадових обов`язків в частині вивчення питання термінів виплати заробітної плати працівникам підприємства, фіксації таких обставин в акті інспекційного відвідування, що свідчить про формальний підхід до проведення інспекційного відвідування у ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут".

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю з підстав викладених у позовній заяві, просить позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив повністю, просить у задоволенні позову відмовити.

Суд заслухав пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та

в с т а н о в и в :

Наказом Головного Управління Держпраці у Львівській області від 23.09.2019 №560-к застосовано дисциплінарне стягнення до головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Карпіва О.П., у зв`язку з допущенням порушення у вигляді неналежного виконання посадових обов`язків в частині вивчення питання термінів виплати заробітної плати працівникам підприємства, фіксації таких обставин в акті інспекційного відвідування, що свідчить про формальний підхід до проведення інспекційного відвідування у ДП «Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут» (а.с.8).

Дисциплінарний проступок, за який позивачу оголошено догану полягає у тому, що ОСОБА_1 допустив неналежне виконання посадових обов`язків в частині вивчення питання термінів виплати заробітної плати працівникам підприємства, фіксації таких обставин в акті інспекційного відвідування, що свідчить про формальний підхід до проведення інспекційного відвідування у ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут".

Не погоджуючись з вказаним наказом, позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав та інтересів.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Порядок та процедуру проведення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця визначає Закон України " Про державну службу " (далі Закон № 889-VIII).

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону України " Про державну службу " за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

З матеріалів справи судом встановлено, що на підставі листа Головного управління статистики у Львівській області №13-06/645/10-19 від 28.02.2019 стосовно наявної на ДП "Львівський науково - дослідний радіотехнічний інститут" заборгованості з виплати заробітної плати, яка станом на 01.02.2019 становила 308,00 тис. грн, начальником Управління Вільховою О.О. видано наказ №0688-П та направлення №0688 від 25.03.2019, якими головному державному інспектору Карпіву О.П. доручено провести інспекційне відвідування в ДП "Львівський науково - дослідний радіотехнічний інститут" в термін з 26.03.2019 по 27.03.2019 (а.с.45,46).

Відповідно до направлення №0688 від 25.03.2019 предметом здійснення заходу визначено - дотримання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку, оплати праці.

За результатами інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування від 27.03.2019 №ЛВ1773/593/АВ, відповідно до якого захід державного контролю тривав з 12:00 по 16:30 27.03.2019 (а.с.47-54).

Судом встановлено, що у розділі III "Опис виявлених порушень" вказаного акта зазначено про виявлені порушення вимог ч. 1 ст. 115 КЗпП України, ч. 1 ст. 24 Закону України "Про оплату праці", ч. 1 ст. 116 КЗпП України.

Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні особи, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі, - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Згідно з абзацом 8 ч. 2 ст. 265 КЗпП України передбачено відповідальність для юридичних осіб, які використовують найману працю у вигляді штрафу за порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі однієї мінімальної заробітної плати встановленої законом на момент виявлення порушення.

Таким чином, законодавець розмежував відповідальність, що накладається за порушення строків виплати в залежності від терміну дії порушення. У випадку наявності заборгованості більше як за один місяць застосовується абз. 3 ч. 2 ст. 265 КЗпП України; якщо ж наявна заборгованість менше як за один місяць застосуванню підлягає абз. 8 ч. 2 ст. 265 КЗпП України.

Судом встановлено із змісту доповідної записки заступника начальника Управління з питань праці-начальника відділу від 18.04.2019 (а.с.27), що 04.04.2019 року, комісією по розгляду матеріалів заходів контролю з питань додержання суб`єктами господарювання законодавства про працю, зайнятість населення розглянуто матеріали інспекційного відвідування ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут" з метою надання рекомендацій начальнику Управління щодо призначення до розгляду справи про накладення штрафу. Під час попереднього розгляду комісією встановлено ряд неточностей допущених інспектором при оформленні матеріалів інспекційного відвідування. Зокрема, при описі порушення в акті інспекційного відвідування головним державним інспектором Карпівим О.П. зазначено заборгованість станом на 01.03.2018 в сумі 466 тис. 700 грн., хоча фактично це сума заборгованості на 01.03.2019.

Разом з тим судом встановлено із змісту доповідної записки від 17.04.2019 начальника відділу, інспектором не зазначено суму заборгованості наявної на дату проведення інспекційного відвідування - 27.03.2019. Також зазначено, що відповідно до даних Головного управління статистики у Львівській області, відповідно до яких заборгованість становить:

- на 01.12.2018 - 311 тис. грн.;

- на 01.01.2019 - 308 тис. 300 грн.;

- на 01.02.2019 - 308 тис. грн.;

- на 01.03.2019 - 466 тис. 700 грн.

Враховуючи зазначене вище, на час інспекційного відвідування на підприємстві мала місце заборгованість із заробітної плати за січень 2019 перед працюючими працівниками, однак позивачем в акті інспекційного відвідування така не зазначена (а.с.30).

Відтак як встановлено судом з матеріалів справи, комісія не змогла прийняти рішення чи рекомендувати застосування фінансових санкцій передбачених абз. 3 ч. 2 ст. 265 КЗпП України або абз. 8 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, оскільки в акті інспекційного відвідування не описано чи вчинялося Підприємством порушення вимог ч. 1 ст. 115 КЗпП України, ч. 1 ст. 24 Закону України "Про оплату праці", ст. 116 КЗпП України в період з 15.05.2018 року (дата попереднього інспекційного відвідування) по 27.03.2019 року (день інспекційного відвідування), тобто не описано чи було забезпечено у вищевказаний період виплату заробітної плати працівникам Підприємства двічі на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 к.д. та не пізніше 7 днів після закінчення періоду, не описано чи мало місце звільнення працівників з підприємства у вищевказаний період та чи було забезпечено виплату розрахункових коштів звільненим працівникам в день звільнення.

Суд вважає необґрунтованими та безпідставним покликання позивача про допущення ним "технічної помилки" в Акті інспекційного відвідування №ЛВ1773/593/АВ від 27.03.2019 де наявна помилка в розділі III "Опис виявлених порушень" в даті заборгованості із виплати заробітної плати в сумі 466,7 тис. грн « 01.03.2018» замість « 01.03.2019», оскільки інспектор тричі допускає одну й ту саму помилку, а тому твердження, що така помилка є "технічною" є непереконливим.

Водночас сума заборгованості станом на 27.03.2019 (дату складання акта інспекційного відвідування) позивачем взагалі не визначена.

Судом встановлено, що в Приписі про усунення виявлених порушень №ЛВ1773/593/АВ-П від 27.03.2019 також вказана дата заборгованості із виплати заробітної плати « 01.03.2018» (а.с.55).

Також судом встановлено, що в своїх поясненнях на ім`я начальника Управління ОСОБА_3 П, вказує, що заборгованість із виплати заробітної плати станом на 01.03.2018 становить 466.7 тис. грн (а.с.44).

Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 р. № 509 (в редакції чинній на момент проведення інспекційного відвідування) встановлено, що штрафи можуть бути накладені на підставі акта про виявлені під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю (в даному випадку акт інспекційного відвідування).

Відтак, при розгляді питання щодо накладення штрафів за порушення законодавства про працю ключову роль надано саме Акту перевірки. В свою чергу, наявність в Акті помилок чи неточностей в подальшому може трактуватись, як викладення в Акті недостовірної інформації, що може бути підставою для оскарження постанови про накладення штрафу винесеної на підставі такого Акта та в подальшому скасування такої постанови.

Згідно до ст. 65 ЗУ "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Судом встановлено з матеріалів справи, що головний державний інспектор Карпів О.П. не дослідив за які періоди, з яких частин та чому сформована збільшена заборгованість із виплати заробітної плати на Підприємстві, а також допустив помилки в Акті інспекційного відвідування та Приписі, що в свою чергу унеможливило встановлення об`єктивних обставин наявності заборгованості із виплати заробітної плати на Підприємстві та як наслідок зробило неможливим притягнення об`єкта відвідування до встановленої чинним законодавством відповідальності за вчинені ним порушення.

З огляду на наведене, суд погоджується з доводами відповідача про наявність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, який має очевидний характер, так само, як і наявність однієї зі складових дисциплінарного проступку - вини, оскільки ОСОБА_1 не вжив всіх необхідних заходів при здійсненні інспекційного відвідування та допустив помилки в Акті інспекційного відвідування та Приписі, хоча розумів та мав усвідомлювати важливість відображуваної ним інформації в зазначених документах.

Суд не бере до уваги покликання позивача на те, що оскільки рахунки ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут" арештовані, вина посадових осіб суб`єкта перевірки у порушенні законодавства про працю, відсутня, а відтак підстав для накладення штрафних санкцій передбачених абз. 3 ч. 2 ст. 265 чи абз. 8 ч. 2 ст. 265 КЗпП України немає незалежно від того чи була допущена позивачем технічна помилка у зазначенні дати "01.03.2018", оскільки такі не впливають на вчиненне позивачем порушення.

Суд зазначає, що застосування арешту рахунків Підприємства, не звільняє таке від накладення передбаченої статтею 265 КЗпП фінансовою санкцією за порушення ч. 1, 2 ст. 115, ч. 1 ст. 116 КЗпП України.

Покликання позивача на факт арешту рахунків ДП "Львівський науково-дослідний радіотехнічний інститут" не може спростувати неналежне виконання позивачем, як державним службовцем, його посадових обов`язків.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що неналежне виконання позивачем посадових обов`язків, а саме те, що позивач не дослідив за які періоди, з яких частин та чому сформована збільшена заборгованість із виплати заробітної плати на Підприємстві, а також допустив помилки в Акті інспекційного відвідування та Приписі, привели до наслідків, що в свою чергу унеможливило встановлення об`єктивних обставин наявності заборгованості із виплати заробітної плати на Підприємстві та притягнення об`єкта відвідування до встановленої чинним законодавством відповідальності за вчинені ним порушення.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону України " Про державну службу ").

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України " Про державну службу " дисциплінарним проступком зокрема є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч.ч. 1, 3 ст. 66 Закону України " Про державну службу ").

Згідно з частиною першою статті 67 Закону № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

При цьому, частиною 3 вказаної статті передбачено, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 68 Закону України "Про державну службу" дисциплінарні провадження ініціюється суб`єктом призначення.

Дисциплінарні стягнення накладаються ( застосовуються ) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій " Б " і " В ": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що за неналежне виконання службових обов`язків державний службовець підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Такий вид стягнення накладається суб`єктом призначення на посаду за поданням відповідної дисциплінарної комісії.

Згідно із ч. 1 ст. 69 Закону України "Про державну службу" для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суд не бере до уваги твердження позивача про те, що з 15.05.2019 року по 26.06.2019 року він перебував на листку тимчасової непрацездатності та не мав змоги подати пояснення у термін до 10 год. 00 хв. 17.05.2019, оскільки голова дисциплінарної комісії ОСОБА_2 склав Вимогу ОСОБА_1 щодо надання пояснень (а.с.33) та 11.05.2019 скерував таку на офіційну електронну адресу ОСОБА_1 (а.с.34)

Судом встановлено, що 01.07.2019 о 17:00, через два місяці, у присутності т.в.о. начальника відділу персоналу Кусий О.А., головного спеціаліста відділу персоналу Лоїш Я.І. та начальника відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно правових актів Лєсної Л.С. складено Акт про невиконання ОСОБА_1 вимоги Голови дисциплінарної комісії Головного управління Держпраці у Львівській області Луцика І.С. від 11.05.2019 року щодо надання пояснень (а.с.35).

Згідно даного Акту ОСОБА_1 станом на 17.00 год 01.07.2019 не надав пояснення щодо дисциплінарного провадження відкритого на підставі доповідної записки заступника начальника Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Львівській області Материцького А.Є. від 18.04.2019 №140/1 та доповідної записки начальника відділу з питань додержання законодавства застрахованих осіб, працевлаштування інвалідів, з питань дитячої праці та інших нормативно-правових актів Лєсної Л.С. від 17.04.2019.

Відповідно до ч. 10 ст. 69 Закону України "Про державну службу" результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно ч. 1 ст. 77 Закону України "Про державну службу" рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Закону України "Про державну службу" у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

За результатами дисциплінарного провадження, відкритого відповідно до наказу ГУ Держпраці у Львівській області від 19.04.2019 №185-к дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Управлінням Держпраці встановлено, що ОСОБА_1 допустив неналежне виконання посадових обов`язків, у зв`язку з чим начальником ОСОБА_4 прийнято наказ від 23.09.2019 №560-к "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " (а.с.8).

Виходячи із законодавчих приписів та фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі, в порядку та у спосіб передбачений чинним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд згідно ч.1 ст. 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки у даній справі оспорюється рішення прийняте відповідачем, суб`єктом владних повноважень, суд відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України, перевіряє чи прийнято (вчинено) воно: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом на підставі досліджених доказів встановлено, що відповідні положення відповідачем дотримані повністю. З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, а тому адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд -

ухвалив :

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держпраці у Львівській області - відмовити повністю.

2. Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складений 23.12.2019.

Суддя Коморний О.І.