Справа № 420/1579/19
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2019-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 р.м. ОдесаСправа № 420/1579/19

Головуючий в І інстанції: Бутенко А.В.

Дата та місце ухвалення рішення: 05.07.2019 р. м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

суддя-доповідач Шеметенко Л.П.

судді Стас Л.В.

судді Турецької І.О.

за участю секретаря - Коваль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Одеської митниці ДФС на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 липня 2019 року по справі за позовом приватного підприємства «Сонекс» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 06.03.2019 року №UA 500060/2019/000024/2, -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2019 року приватне підприємство «Сонекс» звернулось до суду з адміністративним позовом до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 06.03.2019 року № UA 500060/2019/000024/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що для митного оформлення товарів згідно митної декларації (МД) № UA500060/2019/006105 від 05.03.2019 року підприємством були надані всі документи, які підтверджують складові митної вартості товарів. Позивач зазначив, що підприємством були виконані всі додаткові вимоги інспектора митного органу, який не зазначив будь-яких зауважень до витребуваних ним у декларанта документів. Позивач наголошує на тому, що у наданих документах відсутні розбіжності щодо складових митної вартості товарів, тому відсутні підстави для коригування митної вартості задекларованих товарів.

Також позивач вказав, що незважаючи на прохання декларанта, викладене у повідомленні від 06.03.2019 року щодо проведення консультацій при здійсненні вибору методу визначення митної вартості, інспектором митного органу не було здійснено таких консультацій, але безпідставно про їх проведення було зазначено в оскаржуваному рішенні.

У зв`язку з викладеним позивач вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 05.07.2019 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Одеська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі, просить скасувати рішення суду та прийняти нове про відмову у задоволенні позову.

В обгрунтування доводів апеляційної скарги Одеська митниця ДФС зазначила, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості посадові особи, що проводять такий контроль, застосовують Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, які затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 року № 689. Згідно п. 8 вказаних Методичних рекомендацій, у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

Апелянт зазначає, що судом не було враховано, що під час митного контролю товарів за митною декларацію (МД) № UA500060/2019/006105 від 05.03.2019 року програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які у зв`язку з можливим заниженням митної вартості товарів, передбачали необхідність здійснення митницею перевірки правильності визначення митної вартості із зверненням уваги на митну вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів; проведення перевірки відомостей, що містяться в документах, які підтверджують митну вартість товарів; здійснення запиту додаткових документів; а у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України прийняття рішення про коригування митної вартості.

Під час здійснення митного контролю Одеською митницею встановлено, що в поданих ПП "Сонекс" документах містяться розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та робіт, пов`язаних з пакуванням як складової частини митної вартості товарів.

Так, митний орган посилався на те, що у поданих документах відсутня інформація щодо включення або не включення вартості упаковки та пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Такі відомості не зазначені і в рахунку-фактурі та в пакувальному листі.

Також митний орган посилався на те, що у наданому до митного оформлення інвойсі від 15.01.2019 року № 190115 платіжні реквізити (номер рахунку) відрізняються від визначеного у контракті від 12.11.2015 року № 12/1115-China. Апелянт зазначає, що вказана розбіжність викликала сумніви у достовірності документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості, що виключало можливість перевірки органом доходів і зборів числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України.

Таким чином, надані позивачем документи містили розбіжності, однак, наданими уповноваженою особою декларанта додатковими документами вищевказані розбіжності усунуті не були.

З огляду на те, що надані документи не підтверджували заявлену митну вартість товарів, що унеможливлювало її визначення за першим методом, митним органом, за наслідком проведення консультацій з декларантом, прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 06.03.2019 року № UA 500060/2019/000024/2, яке, на думку апелянта, є законним та обґрунтованим, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для його скасування.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи колегія суддів дійшла наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 12 листопада 2015 року між Позивачем (Покупець) та Компанією «ZhejiangEastIndustrialCo., Ltd» (Продавець), укладено контракт поставки радіаторів опалення за №12/1115-China, за умовами якого, Продавець передає у власність, а Покупець приймає і оплачує Товар, згідно якого Сторонами узгоджено вартість, кількість Товару, умови поставки та характеристики.

З метою розмитнення товару, що прибув на митну територію України, позивачем було подано 05.03.2019 року митну декларацію (МД) № UA500060/2019/006105.

Для підтвердження митної вартості товару позивачем до митного органу були надані: контракт №12/1115-China від 12.11.2015 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 3 від 30.12.2018 року, пакувальний лист від 15.01.2019 року, рахунок-проформу № 181128 від 28.11.2018 року, рахунок-проформу № 190115 від 15.01.2019 року, рахунок-фактуру (інвойс) № 190115 від 15.01.2019 року, коносамент НЕS584835582 від 18.01.2019 року, автотранспортну накладну № 5289 від 04.03.2019 року, декларацію про походження товару № 190115 від 15.01.2019 року, банківські платіжні документи від 05.12.2018 року № 11 та від 28.01.2019 року № 3, документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 00071 від 25.02.2019 року, каталог виробника товару від 04.12.2017 року, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 04.12.2018 року, договір про надання послуг митного брокера № БКМ/03-2019 від 01.03.2019 року, договір (контракт) про перевезення № 00172/19 від 02.01.2019 року, ваговий звіт № 76963 від 04.03.2019 року, копію митної декларації країни відправлення № 19717561 від 19.01.2019 року, переклад декларації країни відправлення.

За наслідками розгляду поданих для розмитнення товарів, інспектором митного органу 05.03.2019 року було направлено декларанту повідомлення про виявлення наявних, на думку інспектора, розбіжностей у числових показникам митної вартості імпортованого товару.

06.03.2019 року декларантом на адресу митного органа було направлено повідомлення про недотримання інспектором вимог Митного кодексу України, обґрунтування відсутності розбіжностей із наданням додаткових підтверджуючих документів, у тому числі витребуваних інспектором.

У той же день, митним органом було відмовлено позивачу у здійсненні митних процедур та прийнято рішення про коригування заявленої ПП «СОНЕКС» митної вартості товарів № UA500060/2019/000024/2.

У рішенні про коригування митної вартості, відповідач зазначив, що у зв`язку із спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками щодо можливого заниження рівня митної вартості були опрацьовані подані декларантом документи, які підтверджують митну вартість товарів, і встановлено, що вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме:

- відповідно до пп. в) п. 1 ч. 10 cт. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

- згідно наданого до митного оформлення інвойсу від 15.01.2019 року платіжні реквізити (номер рахунку) відрізняється від визначеного у контракті від 12.11.2015 року.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товару № UA500060/2019/000024/2 від 06.03.2019 року, позивач оскаржив його до суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що декларантом митному органу були надані всі необхідні та достовірні документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, а тому коригування цієї митної вартості спірним рішенням було неправомірним.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно ст.53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів наведений в ч.2 цієї статті.

У разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

Статтею 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.54 МК України, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з ч.6 ст.54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі, зокрема, неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у частині другій статті 53 цього Кодексу) та неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до положень ч.2 ст.53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно приписів ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Стаття 57 МК України встановлює, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною 2 ст.58 МК України визначено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч.4 ст.58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (ч.5 ст.58 МК України).

Відповідно до положень ст.60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Отже, з наведених норм вбачається, що митний орган має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості та в разі виникнення сумніву щодо правильності зазначеної митної вартості товару має повноваження витребувати додаткові документи, які дають змогу об`єктивно підтвердити заявлену декларантом митну вартість.

Також, наведеними нормами передбачено, що витребування митним органом додаткових документів має відбуватися у випадку наявності обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Отже, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовою особою відповідача, у зв`язку із встановленням, нібито, розбіжностей у поданих ТОВ «Сонекс» документах, були витребувані додаткові документи, зокрема: виписку з банківської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно листа від 06.03.2019 року декларант повідомив Одеську митницю про надання витребуваних документів та подання, за власним бажанням, додаткових документів у підтвердження заявленої митної вартості товарів.

Однак, незважаючи на зазначене, в рішенні про коригування митної вартості зазначено про неподання декларантом витребуваних документів, що не відповідає дійсності.

В свою чергу, в ході розгляду справи встановлено, що на підтвердження числового значення складових митної вартості товарів позивачем були надані:

- зовнішньоекономічний договір (контракт) № 12/1115-China від 12.11.2015 року;

- доповнення до зовнішньоекономічного контракту № 3 від 30.12.2018 року;

- пакувальний лист від 15.01.2019 року, в якому вказано кількість товару та його вагу брутто та нетто;

- рахунок-проформу № 181128 від 28.11.2018 року, в якому вказано кількість одиниць товару (радіаторів 10-секційних) та його вартість, а саме, вказано 14 500 шт., вартість 49 959,75 дол. США.

- рахунок-проформу № 190115 від 15.01.2019 року, в якому вказано кількість одиниць товару (радіаторів 10-секційних) та його вартість, а саме, вказано 11 647 шт., вартість 40 128,75 дол. США.

- рахунок-фактуру (інвойс) № 190115 від 15.01.2019 року, в якому вказано кількість та вартість товару 14 500 шт., вартість 49 959,75 дол. США.

- коносамент НЕS584835582 від 18.01.2019 року,

- автотранспортну накладну № 5289 від 04.03.2019 року,

- декларацію про походження товару № 190115 від 15.01.2019 року,

- банківські платіжні документи від 05.12.2018 року № 11 на суму 9831 дол. США та від 28.01.2019 року № 3 на суму 40 128,75 дол. США., що в загальному розмірі становить 49 959, 75 грн.

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару довідку про транспортні витрати № 00071 від 25.02.2019 року, згідно якої вартість таких витрат склала 29 719,04 грн. Також у вказаній довідці вказано, що страхування вантажу не здійснювалось.

- каталог виробника товару від 04.12.2017 року,

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 04.12.2018 року,

- договір (контракт) про перевезення № 00172/19 від 02.01.2019 року,

- ваговий звіт № 76963 від 04.03.2019 року,

- копію митної декларації країни відправлення № 19717561 від 19.01.2019 року,

- переклад декларації країни відправлення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивач надав митниці всі документи, які були у нього в наявності, і які не містять в собі ознак підробки чи розбіжностей, які б вказували на невірне визначення митної вартості товарів, що в свою чергу вказує на відсутність у відповідача правових підстав для коригування такої митної вартості.

В свою чергу, посилання митного органу, в якості підстав для коригування митної вартості товарів, на відсутність відомостей про вартість упаковки або пакувальних матеріалів, є необґрунтованими.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, згідно з п.4.6 Контракту, вартість упаковки та тари входить у вартість товару, а це, в свою чергу, спростовує твердження відповідача про відсутність будь-якої інформації щодо даної складової митної вартості.

Колегія суддів зазначає, що при розрахунку митної вартості не повинна враховуватися така окрема її складова, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, з огляду на включення цих витрат до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (фактурної вартості товару).

Таким чином, оскільки вартість пакування або пакувального матеріалу не є окремою складовою митної вартості товару, тому, виходячи зі змісту частини 10 статті 58 МК України, не потребує окремого документального підтвердження.

Враховуючи викладене, висновок митного органу в частині не підтвердження заявленої митної вартості товару, з огляду на ненадання документів у підтвердження вартості упаковки та тари товару, є безпідставним та необґрунтованим.

Що стосується посилань відповідача в якості підстави для коригування митної вартості товарів на те, що у наданому до митного оформлення інвойсі від 15.01.2019 року платіжні реквізити (номер рахунку) відрізняються від визначеного у контракті від 12.11.2015 року, колегія суддів зазначає наступне.

З наявної в матеріалах справи копії зовнішньоекономічного договору (контракту) № 12/1115-China від 12.11.2015 року, в тому числі наданої відповідачем, вбачається, що у п. 10 вказаного контракту вказано юридичні адреси та реквізити сторін. Зокрема вказано, що адресою продавця є: No.75 westjinshanRoad. HardwareTechnology&industryzoneYongkangCity, ZhejiangProvince, China. AccountNo. 049005880. Банк продавця: Industrial and Commercial Bank of China Zhejiang Provincial Branch. Swift code: ICBKCNBJZJP.

При цьому, з наданої сторонами копії інвойсу № 190115 від 15.01.2019 року вбачається, що вказані в ньому реквізити повністю співпадають з наведеними вище реквізитами, вказаними у контракті.

В ході розгляду справи не встановлено розбіжностей у платіжних реквізитах (номеру рахунку) продавця вказаних в контракті та в інвойсі.

Крім того, в рішенні про коригування митної вартості товарів жодним чином не обґрунтовано, яким чином наявність розбіжностей у зазначені реквізитів рахунку в контракті та в інвойсі могла вплинути на визначення митної вартості товарів.

Також колегія суддів звертає увагу на те, що інспектором митного органу не було враховано попередні митні оформлення за деклараціями у межах того ж контракту, та наявне судове рішення по справі 815/4395/16 щодо визначення митної вартості такого товару у межах того ж контракту.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідач приймаючи спірне рішення, не зазначив про наявність жодних розбіжностей у числових показниках сплачених декларантом сум, які підлягають обрахуванню при визначенні митної вартості, передбачених Митним кодексом України, та не надав належної оцінки поданим декларантом додатковим документам та поясненням.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що приймаючи рішення про коригування митної вартості товару за другорядним методом (резервним), митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, підтвердження відповідності (подібності або аналогічності) товару, джерела походження цього товару, шляхів його доставки, умов оплати, тощо, що є порушенням ст. 55 МК України.

Колегія суддів вважає, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу (за ціною договору щодо ідентичних товарів).

Крім того, колегія суддів зазначає про те, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

З огляду на те, що відповідачем необґрунтовано не враховано документи, за якими декларантом заявляється митна вартість, коригування митної вартості проведено не у відповідності до норм митного законодавства, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено підстави для скасування оспорюваного рішення митниці та задоволення позову ТОВ "Сонекс".

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено обставини у справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Одеської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 05 липня 2019 року -залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Судове рішення складено у повному обсязі 24.12.2019 р.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька