Справа № 540/2390/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

24 грудня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2390/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С. ,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Донецькій області про зобов`язання видати довідку про безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпечення її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілосності України, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Донецькій області (далі-відповідач), в якому просить:

- визнати бездіяльність, а саме: не видання заступником начальника - начальником управління оперативного забезпечення на окремих територіях зон АТО Головного управління ДФС у Донецькій області довідки про безпосередню участь особи - ОСОБА_1 в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України за формою згідно з додатком 1 Порядку надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 413 та не подання її разом з документи передбаченими п. 4 даного Порядку на розгляд Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України, протиправною;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Донецькій області (або правонаступника Головного управління ДПС у Донецькій області у разі його ліквідації (реорганізації)) видати довідку про безпосередню участь особи - ОСОБА_1 в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України за формою згідно з додатком 1 Порядку надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 413 та подати її разом з документами передбаченими п. 4 даного Порядку на розгляд Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України;

- стягнути з Головного управління ДФС у Донецькій області (або з правонаступника Головного управління ДФС у Донецькій області у разі його ліквідації (реорганізації)) на користь позивача суму коштів у розмірі 20000 (двадцять) тисяч гривень за завдану моральну шкоду;

- стягнути з Головного управління ДФС у Донецькій області (або з правонаступника Головного управління ДПС у Донецькій області у разі його ліквідації (реорганізації)) на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу - суму коштів у розмірі 11228 (одинадцять тисяч двісті двадцять вісім гривень).

Ухвалою від 15.11.2019р. провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 26.11.2019р. відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виклик свідків.

До суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи з повідомленням (викликом) у судове засідання позивача.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (ч. 2 ст. 257 КАС України).

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 257 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, частиною 7 цієї ж статті встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу або якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Звертаючись до суду з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні з викликом позивача, останній обґрунтовує таке клопотання бажанням брати участь у судовому засіданні та надавати свої пояснення стосовно обставин справи, що буде сприяти повному, всебічному та об`єктивному розгляду справи.

Суд звертає увагу позивача на те, що статтею 166 КАС України встановлено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (ч.ч.7,8 ст.44 КАС України).

З наведеного убачається, що процесуальним законодавством надане право сторонам подавати свої пояснення, аргументи, клопотання та заперечення незалежно від форми судочинства та виду провадження (письмове чи судове засідання з викликом сторін). Крім того, Кодексом адміністративного судочинства України встановлений порядок, форма і строки надання сторонами доказів, пояснень та інших аргументів.

Також слід зазначити, що згідно положень ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. цією ж нормою визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Крім того, відповідно до положень ст.9 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Статтею 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки, тому виклик у судове засідання лише позивача, як він того просить у своєму клопотанні, не передбачене нормами законодавства.

За положеннями ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Отже, при вирішенні даного спору судом будуть досліджені усі надані сторонами докази, повно і всебічно з`ясовані всі обставини справи, викладені сторонами в письмовій формі, незалежно від порядку провадження (спрощеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) чи спрощеного з повідомлення учасників справи, у судовому засіданні).

Жодного іншого обґрунтування необхідності розгляду даної справи у судовому засіданні з викликом позивача не наведено.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги незначну складність справи, судом не встановлені підстави для її розгляду у судовому засіданні з викликом позивача, отже клопотання позивача слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи №540/2390/19 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) позивача - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.