Справа № 580/1424/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1424/19 Суддя (судді) першої інстанції: П.Г. Паламар
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Арена» до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро Арена» звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Черкаській області від 21 січня 2019 року № .

В обґрунтування позову зазначено, що проведена камеральна перевірка дотримання позивачем термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам ПДВ в ЄРПН є протиправно, оскільки відповідач вже проводив камеральну перевірку дотримання термінів реєстрації ПН за даний період, а повторне проведення перевірки за один і той самий період суперечить приписам податкового законодавства. Разом з тим, представники позивача не заперечували щодо пропуску термінів реєстрації ПН, зазначивши при цьому, що спірне ППР підлягає скасуванню повністю, оскільки прийняте за результатами незаконної перевірки. Крім того, несвоєчасна реєстрація податкових накладних, які не надаються покупцю, не порушує жодних прав інших платників податків, не несе втрат бюджетів.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року даний позов задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів порушення судом норм матеріального та процесуального права та ухвалити нову постанову про відмову задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що згідно статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Наголошено, що для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою). Вважає, що порушення, зазначені в акті перевірки є доведеними, а спірне податкове повідомлення - рішення винесене відповідно до вимог чинного податкового законодавства.

Перед судовим засіданням відповідачем було подано клопотання про заміну сторони, в якому він просив замінити відповідача ГУ ДФС у Черкаській області на ГУ ДПС у Черкаській області.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що постановою КМ України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» від 19 червня 2019 року №57 постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2, зокрема, ГУ ДФС у Черкаській області приєднати до ГУ ДПС у Черкаській області.

Таким чином, організацією, яка уповноважена на виконання функцій ДПС України є ГУ ДПС у Черкаській області з обсягом прав та повноважень, визначених Податковим кодексом України. Вказана юридична особа є правонаступником відповідача - ГУ ДФС у Черкаській області.

Відповідно до статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення заявленого відповідачем клопотання та заміни ГУ ДФС у Черкаській області на правонаступника - ГУ ДПС у Черкаській області.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю Агро Арена, , зареєстроване суб`єктом господарської діяльності 08 серпня 2016 року за № 0016801 та взяте на облік як платник податків 08 серпня 2016 року за № 74.

18 грудня 2018 року Головне управління ДФС у Черкаській області провело камеральну перевірку позивача з питань додержання граничних термінів реєстрації податкових накладних, за результатами якої складено акт від 18 грудня 2018 року №294/23-00-50-12-007/40724098 «Про результати камеральної перевірки порушенням граничних строків реєстрації податкових накладних».

В акті перевірки зазначено, що в порушення вимог п.201.10 статті 201 Податкового кодексу України, ТОВ Агро Арена несвоєчасно зареєстровані податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних за період лютий 2017 року - червень 2017 року, травень-червень 2018 року.

Не погоджуючись з актом перевірки, ТОВ Агро Арена подало заперечення, де зазначено, що контролюючим органом вже проводились камеральні перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних за періоди листопад 2016- травень 2017 року (акт від 24 листопада 2017 року №3610/23-00-12-0506/40724098), травень 2017 - лютий 2018 року (акт від 13 червня 2018 року №4071/23-00-12-0506/40724098), грудень 2017 року - травень 2018 року (акт від 18 вересня 2018 року №7317/23-00-12-0506/40724098) та які стали предметом даної камеральної перевірки.

Листом від 16 січня 2019 року №510/23-00-50-12-013 Головне управління ДФС у Черкаській області заперечення ТОВ «Агро Арена» залишено без задоволення, а висновки акту без змін.

На підставі акту перевірки Головним управлінням ДФС у Черкаській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 21 січня 2019 року №, яким до позивача застосовано штраф на загальну суму 303 787,72грн.

Не погоджуючись з прийнятим оскаржуваним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що податкове-повідомлення рішення приймається на підставі порушень, що повинні бути встановлені посадовими особами органів ДФС в ході перевірки та бути відображені в акті такої перевірки, а встановлення у ході розгляду справи відсутності підстав для проведення перевірки та складання акту перевірки автоматично нівелює правове значення прийнятого за результатами такої перевірки податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пп. 16.1.3 п. 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до п. 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань, платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Судом встановлено, що Товариство не вчасно зареєструвало податкові накладні, які не надавалися покупцю, оскільки складені на постачання товарів/послуг для операцій у межах балансу для невиробничого використання.

Також судом встановлено із податкових накладних вбачається, що позивач не звільнений від оподаткування (основна ставка податку 20 %) та обсяги постачання товарів не оподатковуються за нульовою ставкою (сума за ставкою о% відсутня).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 1307 при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" робиться помітка "X" та зазначається тип причини,зокрема, « 04» - складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання, « 08» - складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість; « 09» - складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість.

У графі 8 зазначається код ставки: 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 901 - у разі здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

В даному випадку податкові накладні, які зареєстровані позивачем з порушенням граничного строку, встановленого п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, містять код ставки податку на додану вартість « 20», що свідчить про те, що податкові накладні складені на постачання товарів/послуг для операцій, що оподатковуються податком на додану вартість.

Системний аналіз статті 201, статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 04 вересня 2018 року по справі № 816/1488/17 та від 11 грудня 2018 року по справі №807/68/18.

За таких обставин колегія суддів суду апеляційної інстанцій дійшла висновку про правомірність застосування контролюючим органом до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Підпункт 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України встановлює, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Доводом адміністративного позову є те, що контролюючий орган не мав законних підстав для проведення повторної перевірки з тих самих питань за період, який вже перевірявся.

Як зазначалось вище, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. При цьому камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були подані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Водночас, камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених у статті 102 Податкового кодексу України.

Будь-яких інших обмежень чи заборон на проведення камеральних перевірок Податковий кодекс не містить.

Як зазначено судом першої інстанції, як 18 грудня 2018 року, так і 24 листопада 2017 року, 13 червня 2018 року, 18 вересня 2018 року податковим органом було проведено камеральну перевірку дотримання ТОВ «Агро Арена» термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що підлягають наданню покупцям. Порушень строку щодо реєстрації податкових накладних встановлено не було. Проте, в подальшому відповідачем було встановлено порушення вимог законодавства.

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів вважає, що податковий орган діяв в межах та у спосіб, визначені Податковим кодексом України.

Відповідно, податкове повідомлення-рішення, прийняте на підставі правомірної перевірки є правомірним та не підлягає скасуванню.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції обставини справи було з`ясовані неповно, та як наслідок було прийняте необґрунтоване судове рішення, що є підставою для його скасування апеляційним судом та прийняття нового рішення у справі.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року - скасувати та ухвалити нову постанову.

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро Арена» до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку