Справа № 540/2123/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/2123/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Собчук Є.В.,

за участю:

представника позивача - Тихоши Д.С.,

представника відповідача - Табакара В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод "Мікрон" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод "Мікрон" (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - відповідач, Управління), в якій просить визнати протиправним та скасувати постанову від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 60210 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що вказаною постановою підприємство притягнуто до відповідальності за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва. Вважає таке рішення протиправним, оскільки в порушення вимог п.п.7, 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, абз.3 ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" ТОВ "Завод Мікрон" не було повідомлено про дату та час проведення перевірки, відповідачем не здійснювалися заходи щодо проведення перевірки із виходом на об`єкти нерухомого майна, що знаходяться за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236. Згідно протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. розгляд справи було призначено на 13.09.2019 р. на 11:00 год. В той же час акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р., припис про усунення порушення вимог законодавства від 30.08.2019 р. та постанову про накладення штрафу від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22 відповідач направив на адресу підприємства лише 16.09.2019 р. та отримано позивачем 24.09.2019 р., що позбавило ТОВ "Завод Мікрон" бути присутнім під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Окрім цього, зазначає, що власником об`єктів нерухомості, які розташовані за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236, та які введені в експлуатацію у 2005 році, є ПАТ "Таврійська будівельна компанія", а ТОВ "Завод Мікрон" є суборендарем цих об`єктів. Таким чином, посадові особи Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради проводили перевірку суб`єкта, що не здійснював підготовчі та/або будівельні роботи.

Ухвалою від 10.10.2019 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений суддею строк позивач усунув недоліки позовної заяви і ухвалою від 22.10.2019 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 13.11.2019 р. на 13:00 год.

12.11.2019 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що Управлінням відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю було проведено позапланову перевірку на дотримання ТОВ "Завод Мікрон" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єктах, що підлягають обов`язковому обстеженню за адресою м.Херсон, вул.Чайковського, 236. Підставою для перевірки стало звернення громадян. Під час перевірки ТОВ "Завод Мікрон" не допустив посадових осіб Управління для проведення позапланової перевірки на дотримання містобудівного законодавства на вказаному об`єкті, внаслідок чого складено відповідний акт від 30.08.2019 р. У зв`язку з недопущенням посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва 30.08.2019 р. складено також протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. На підставі цих документів 13.09.2019 р. ТОВ "Завод Мікрон" притягнуто до відповідальності згідно постанови № 7/453/01-22. Вважає, що Управлінням в повній мірі реалізовано надані чинним законодавством повноваження в сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Ухвалою від 13.11.2019 р. за клопотанням представника позивача відкладено розгляд справи на 27.11.2019 р. на 11:00 год.

Протокольною ухвалою від 27.11.2019 р. за клопотанням представника позивача відкладено розгляд справи на 16.12.2019 р. на 09:00 год.

Протокольною ухвалою від 16.12.2019 р. в судовому засіданні оголошено перерву до 18.12.2019 р. до 09:00 год. для виклику та допиту свідків.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з вказаних у позовній заяві підстав.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, начальником Управління 21.08.2019 р. винесено наказ № 178 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: Підприємство ТОВ "Завод Мікрон" за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Також 21.08.2019 р. начальником Управління виписано направлення на проведення позапланового заходу № 41, відповідно до якого заступника начальника Управління Срібного Р.Ю., головного спеціаліста Управління Юдіна О.С. направлено для здійснення позапланової перевірки на Підприємство ТОВ "Завод Мікрон" за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236, щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ "Завод Мікрон" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 21 серпня по 04 вересня 2019 року.

27.08.2019 р. за вих. № 27/08-2019 ТОВ "Завод Мікрон" звернулося до начальника Управління з листом щодо надання копій документів, на підставі яких буде здійснюватися перевірки.

Листом від 28.08.2019 р. № 827/01-21 відповідач повідомив, що 21.08.2019 р. директору вручено направлення на здійснення перевірки, однак підприємством не вжито жодних дій щодо надання доступу посадовим особам Управління на об`єкт перевірки (незважаючи на неодноразові телефонування з цього приводу). Також зазначив про необхідність надання до Управління наявної проектної, технічної та правовстановлюючої документації на об`єкти будівництва по АДРЕСА_1 , в м.Херсоні до 30.08.2019 р. та забезпечення доступу на об`єкт у присутності уповноваженої особи. У разі відмови, дії буде розцінено як недопущення посадових осіб держархбудконтролю.

30.08.2019 р. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, 30.08.2019 р. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно зобов`язано уповноваженій особі з`явитися до Управління та надати на розгляд наявну технічну та правовстановлюючу документацію на будівлі та споруди за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236, до 16.09.2019 р.

Акт, протокол та припис направлено ТОВ "Завод Мікрон" поштою 02.09.2019 р. та отримані позивачем 24.09.2019 р.

13.09.2019 р. начальником Управління винесено постанову № 7/453/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ТОВ "Завод Мікрон" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у розмірі 60210 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VІ).

Згідно ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно п.2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п.5 Порядку № 553).

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Приписами пп.1, 2, 3, 4, 8, 11 п.11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Згідно п.12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

В той же час відповідно до п.13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 14 Порядку № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.12 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (п.15 Порядку № 553).

Форма акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі - Наказ № 240).

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що органи державного архітектурно-будівельного контролю наділені повноваженнями на проведення позапланових перевірок, однією із підстав для призначення якої є звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Безпосередньо проведенню самої позапланової перевірки передує певна процедура, пов`язана з прийняттям наказу та видачею направлення на її проведення. Після оформлення необхідних документів (наказу, направлень) у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, якій доручено проведення позапланової перевірки, виникають визначені п.11 Порядку № 553 права на здійснення функцій, пов`язаних з проведенням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, отримання інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки суб`єкту містобудування. Недотримання цих вимог є підставою для відмови від допуску до проведення позапланової перевірки, що слідує зі змісту п.13 Порядку № 553, а якщо ці вимоги дотримано і суб`єкт містобудування відмовив у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, то тоді складається відповідний акт, форма якого затверджена Наказом № 240.

Тобто, не допуск до проведення позапланової перевірки має місце у разі фактичного виходу на об`єкт будівництва, пред`явлення суб`єкту містобудування службового посвідчення та надання копії направлення на проведення позапланової перевірки, а суб`єкт містобудування відмовився допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до об`єкту будівництва.

З матеріалів справи слідує, що 20.08.2019 р. до Управління надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з проханням провести перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 , яке використовується ТОВ "Завод Мікрон" для виробництва сухих будівельних сумішей.

21.08.2019 р. начальником Управління винесено наказ № 178 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: Підприємство ТОВ "Завод Мікрон" за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236.

З викладеного слідує, що позапланова перевірка на вищевказаному об`єкті призначена за заявою громадян, тобто за наявності підстав, визначених п.7 Порядку № 553.

Відповідно до направлення від 21.08.2019 р. № 41 проведення позапланової перевірки на вказаному об`єкті доручено заступнику начальника Управління Срібному Р.Ю., головному спеціалісту Управління Юдіну О.С., строк дії направлення - з 21.08.2019 р. по 04.09.2019 р.

Суд зауважує, що ні в наказі від 21.08.2019 р. № 178, ні в направленні від 21.08.2019 р. № 41 не вказано дати початку та закінчення позапланової перевірки.

Пунктом 1 Порядку № 553 визначено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частини першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частини тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частини першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частини першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно ч.1 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V (далі - Закон № 877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч.2 ст.7 Закону № 877-V).

Відповідно до ч.3 ст.7 Закону № 877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Згідно ч.4 ст.7 Закону № 877-V посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

З буквального тлумачення ч.ч.3, 4 ст.7 Закону № 877-V, вимог яких згідно п.1 Порядку № 553 повинні дотримуватися органи державного архітектурно-будівельного контролю, слідує, що у направленні на проведення заходу повинно зазначатися дата його початку та закінчення, а не строк дії направлення, оскільки чинність направлення пов`язується зі строком здійснення заходу, а не навпаки.

В той же час у направленні для проведення позапланового заходу від 21.08.2019 р. № 41 не вказано дати початку та закінчення позапланового заходу.

Твердження представника відповідача про те, що строком проведення позапланової перевірки є вказаний у направленнях строк їх дії з 21.08.2019 р. по 04.09.2019 р. є безпідставними, оскільки такі доводи суперечать змісту ч.ч.3, 4 ст.7 Закону № 877-V.

Відсутність у розпорядчих документах відповідача дати початку і закінчення позапланової перевірки та не доведення цих відомостей до відома позивача позбавило ТОВ "Завод Мікрон" скористатися своїми правами, визначеними п.13 Порядку № 553, а саме: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

В той же час твердження позивача про невручення направлення на проведення позапланового заходу від 21.08.2019 р. № 41 не відповідають дійсності, так як на наданій відповідачем до суду копії направлення наявна відмітка про його отримання 21.08.2019 р. ОСОБА_3 Ю ОСОБА_4 (директор ТОВ "Завод Мікрон").

Відповідачем не надано жодного доказу того, що позапланова перевірка на об`єкті, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розпочалася 21.08.2019 р.; що посадові особи відповідача в період з 21.08.2019 р. по 30.08.2019 р. (день складання акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва) виїжджали на місце знаходження об`єкта; що посадова або уповноважена особа ТОВ "Завод Мікрон" 30.08.2019 р., після пред`явлення їй службового посвідчення, відмовила у допуску на вказаний об`єкт.

Між тим, згідно ч.2 ст.77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, покладено обов`язок доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності. При цьому такий обов`язок відповідача реалізується шляхом надання належним, допустимих та достовірних доказів (ст.ст.73, 74, 75 КАС України).

Також суд звертає увагу на те, що акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. складений без відома та присутності представника ТОВ "Завод Мікрон", не за місцем знаходження об`єкта будівництва, а в приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, що підтвердив допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 та про що свідчить комп`ютерний набір тексту, без доказів його складення під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що є груби порушенням вимог Порядку № 553.

Окрім цього, в порушення вимог додатку № 2 до Наказу № 240 в акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи від його отримання.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 пояснив, що 21.08.2019 р. в приміщенні Херсонської міської ради директору ТОВ "Завод Мікрон" було вручено направлення на проведення позапланового заходу. На протязі тижня він дзвонив директору та запитував, коли буде надано можливість здійснити перевірку, однак конкретної відповіді не отримав. В подальшому на лист підприємства від 27.08.2019 р., в якому вказувалося на надання копій документів, згідно яких Управління має підстави провести перевірку, 28.08.2019 р. було направлено відповідь на електронну адресу з вимогою надати до 30.08.2019 р. проектну, технічну та правовстановлюючу документацію на об`єкт будівництва по АДРЕСА_2 . АДРЕСА_1 , 236, та забезпечити доступ на об`єкт у присутності уповноваженої особи. Так як 30.08.2019 р. жодних документів не було отримано, здійснено вихід за місцем розташування об`єкта. На об`єкт не пустив чоловік, який назвався охоронцем, сказав, що це розпорядження директора. За таких обставин було складено акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва.

На запитання головуючого в чому виразився не допуск, зазначив - незабезпечення 30.08.2019 р. присутності уповноваженої особи ТОВ "Завод Мікрон" під час проведення позапланового заходу, ненадання проектної, технічної та правовстановлюючої документації.

Суд критично оцінює показання свідка ОСОБА_5 , оскільки:

- по перше, свідок є посадовою особою органу, який проводив позаплановий захід та складав документи, на підставі яких прийнято рішення, що є предметом оскарження у даній справі;

- по друге, жодних доказів недопущення посадових осіб на об`єкт відповідачем не надано, незважаючи на наявність у посадових осіб визначеного п.11 Порядку № 553 права здійснення фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

- по третє, його пояснення в частині того, в чому виразився не допуск, суперечать змісту акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., який ним же складено та підписано, в якому зазначено: "складено акт про те, що "ТОВ "Завод Мікрон" не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на будівлі та споруди за адресою: м.Херсон, вул.Чайковська, 236 для проведення позапланової перевірки". При цьому, в акті не відображено про незабезпечення позивачем присутності уповноваженої особи товариства, ненадання проектної, технічної та правовстановлюючої документації на об`єкт;

- по четверте, в акті про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи в отриманні акту.

Що стосується листа Управління від 28.08.2019 р. № 827/01-21, яким від позивача вимагалося до 30.08.2019 р. надати проектну, технічну та правовстановлюючу документацію, то суд відмічає, що в ньому також не зазначено конкретної дати проведення посадовими особами відповідача позапланового заходу, а лише вказано вимогу надання документів до 30.08.2019 р.

Між тим, згідно з вимогами Порядку № 553, повноваження у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо витребування від підприємств, установ, організації інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, виникає з дня початку проведення позапланової перевірки, строк початку та закінчення якої визначається розпорядчими документами органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розпочата після пред`явлення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю службового посвідчення та надання направлення на її проведення суб`єкту містобудування і проведена у його присутності.

Як вже зазначалося, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження проведення позапланової перевірки на об`єкті ТОВ "Завод Мікрон" за адресою: м.Херсон, вул.Чайковського, 236, чи недопущення посадових осіб Управління до цього об`єкта, а направлення листа від 28.08.2019 р. № 827/01-27 з вимогою надати до Управління до 30.08.2019 р. проектну, технічну та правовстановлюючу документацію щодо цього об`єкта без дотримання визначеної Порядком № 553 процедури допуску до її проведення, тобто, не під час здійснення позапланового заходу, є протиправним.

Також суд акцентує увагу на тому, що абз.7 п.12 Порядку № 553 зобов`язує посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Доказів виконання цієї вимоги відповідачем не надано, а в судовому засіданні представник відповідача зазначив, що Управління не розміщує такої інформації на офіційному веб-сайті.

Пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку № 553).

Згідно п.20 Порядку № 553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку № 553 визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи слідує, що акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30.08.2019 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. були направлені ТОВ "Завод Мікрон" поштою. Однак ні акт, ні припис, ні протокол не містять відмітки про відмову особи в їх отриманні та підписанні.

Вищевказані акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.09.2019 р. стали підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за результатами розгляду якої начальником Управління Маршаком Р.М. 13.09.2019 р. прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 7/453/01-22.

Згідно вказаної постанови ТОВ "Завод Мікрон" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у розмірі 60210 грн.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР встановлено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", врегульовано Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п.2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.

Приписами п.9 Порядку № 244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи (п.12 Порядку № 244).

Відповідно до п.13 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно п.14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Пунктом 15 Порядку № 244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що вносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний суб`єктом містобудування, щодо якого він складений.

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що одним із основним документом для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протокол, до змісту якого встановлюються чіткі вимоги. Зокрема, у разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Як свідчать матеріали справи, 30.08.2019 р. заступником начальника Управління Срібним Р.Ю. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ "Завод Мікрон", в якому зазначено, що виявлено порушення: "недопущення посадових осіб Управління до перевірки, що є порушенням п.1 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553".

Між тим, в протоколі відсутні відомості стосовно складання його в присутності уповноваженої чи посадової особи ТОВ "Завод Мікрон", про роз`яснення суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його прав та обов`язків, передбачених Законом "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є грубим порушенням п.п.10, 13 Порядку № 244.

Листом від 06.09.2019 р. № 06/09-2019-1 ТОВ "Завод Мікрон" повідомляло відповідача що єдиним представником ТОВ "Завод Мікрон", який має представляти інтереси підприємства без довіреності, є директор, робоче місце якого знаходиться в офісі, розташованому за юридичною адресою. Довіреностей на представництво інтересів підприємства за фактичним розташуванням потужностей ТОВ "Завод Мікрон" (м.Херсон, вул.Чайковського, 236) не надавалося. Таким чином, з метою належного оформлення довіреності на представництво інтересів та направлення представника з довіреністю для участі у здійсненні заходів державного архітектурно-будівельного контролю підприємством за фактичним розташуванням потужностей в м.Херсоні, вказувало на необхідність звернення на юридичну адресу ТОВ "Завод Мікрон" (Дніпропетровська область, м.Дніпро, просп.Мануйлівський, буд.73, офіс 502) з приводу даного питання.

Крім того, в порушення вимог п.13 Порядку № 244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи від його підписання, що підтверджує доводи позивача про складання протоколу за його відсутності.

Згідно з п.п.16-21 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідно до змісту вищевказаних положень Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути розглянута за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника лише у випадку, коли такий суб`єкт був повідомлений про час і місце розгляду справи не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Відповідачем до суду не надано доказів повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Єдиним документом, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи, є протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. У ньому вказано, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11 год. 00 хв. 13 вересня 2019 року у приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за адресою: вул.Перекопська, 166, м.Херсон.

Даний протокол разом з актом та приписом було направлено позивачу 02.09.2019 р. (номер відправлення 487) та отримано позивачем 24.09.2019 р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та інформацією з веб-сайту ДП "Укрпошта" про відстеження рекомендованих листів.

Тобто, позивач дізнався про дату, час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності через 10 днів після її розгляду та винесення постанови

Таким чином, станом на день розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення оскаржуваної постанови - 13.09.2019 р., в Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради були відсутні відомості про отримання позивачем зазначеного повідомлення про час і місце розгляду справи та отримання відповідних матеріалів.

Отже, розгляд начальником Управління 13.09.2019 р. зазначеної справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбулося з грубим порушенням права позивача на участь у розгляді справи та, відповідно, права надавати пояснення і докази та висловлювати свою позицію щодо інкримінованого правопорушення.

Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та Законом № 3038-VІ, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

У зв`язку з цим суд вважає, що відповідачем допущено грубі порушення встановленого порядку проведення перевірки, розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складання розпорядчих документів, які не можуть вважатися формальними і це є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22.

Аналогічна позиція щодо застосування норм права висловлена Верховним Судом в постановах від 21.11.2019 р. у справі № 826/5857/16, від 14.11.2019 р. у справі № №822/680/16, від 27.02.2019 р. у справі № 3210/3059/17, від 17.07.2019 р. у справі № 822/714/16, від 08.08.2019 р. у справі № 822/712/16.

Приписами ч.5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Згідно ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивач довів обставини, на яких ґрунтуються його вимоги в частині протиправності та скасування оскаржуваної та постанови. Відповідач, в свою чергу, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних, достовірних та достатніх доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення.

Підсумовуючи вищевикладене суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ТОВ "Завод Мікрон", а тому вони підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки за результатами розгляду справи суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, то сплачений позивачем судовий збір у сумі 1921 грн. підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод "Мікрон" (49000, м.Дніпро, просп.Мануйлівський, 73, оф.502, ) до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (73000, м.Херсон, вул.Перекопська, 166, ) про визнання протиправною та скасування постанови від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 13.09.2019 р. № 7/453/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту начальником Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Стягнути з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (73000, м.Херсон, вул.Перекопська, 166, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод "Мікрон" (49000, м.Дніпро, просп.Мануйлівський, 73, оф.502, ) судовий збір у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одну) грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 23 грудня 2019 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 109010000