Справа № 826/14872/18
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2019 року м. Київ № 826/14872/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОбслуговуючого кооперативу "Прогрес"
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся обслуговуючий кооператив "Прогрес" (надалі - позивач) із позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - відповідач), в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 10.08.2018, виданий обслуговуючому кооперативу «ПРОГРЕСС» про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 10.08.2018, виданий обслуговуючому кооперативу «ПРОГРЕСС» про зупинення підготовчих та будівельних робіт; визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва №227 від 14.08.2018 про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про «Будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1» від 26.06.2018 №КВ 33; зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва відновити право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1» від 26.06.2018 №КВ 33, Замовник - ОК «ПРОГРЕСС» та забезпечити відновлення запису щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків, (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 26.06.2018 №КВ 33 в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у вид; скасування та анулювання зазначених документів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.09.2018 залишено позовну заяву без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.11.2018 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатами проведеної відповідачем позапланової перевірки позивача, що проводилася у період з 17.07.2018 по 30.07.2018, та з 09.08.2018 по 10.08.2018 та була оформлена актом, складеним за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №б/н (надалі - Акт перевірки), відповідачем 10.08.2018 було винесено позивачу два приписи: про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Крім того відповідачем виданий наказ №227 від 14.08.2018 про скасування права позивача на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про «Будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1» від 26.06.2018 №КВ 33.

Обґрунтовуючи позов позивач посилається на порушення відповідачем вимог ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, що на виконання одного наказу №505 від 13.07.2018 про проведення позапланової перевірки, було видано два посвідчення на проведення такої перевірки - від 17.07.2018 та 09.08.2018.

Також позивач вказує на порушення відповідачем п.4 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо строку здійснення позапланової перевірки, який не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається. Перевірка ж позивача тривала довше.

Крім того позивач вказує, що представники позивача не були присутні при проведенні позапланової перевірки, що є порушенням п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (надалі - Порядок №553), їм не була надана можливість заздалегідь ознайомитися з направленнями на перевірку та надати відповідні пояснення.

Позивач також вважає протиправним посилання відповідача в Акті перевірки на акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом земельною ділянкою від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/-18, оскільки, позивач не був обізнаний про те, що така перевірка проводилася.

Виходячи з вищевикладеного, позивач робить висновок, що Акт перевірки з викладеними у ньому висновками, є доказом, здобутим з порушенням закону, і не має юридичної сили, тому прийняті на його підставі рішення не можуть бути визнані правомірними.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надав відзив, у якому проти задоволення позовних вимог заперечив у повному обсязі.

Відповідач зазначив, що позапланова перевірка позивача була проведена у суворій відповідності до вимог Закону України «Про архітектурну діяльність», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553, уповноважені особи позивача були повідомлені про проведення позапланової перевірки шляхом направлення поштою на адресу позивача направлень на перевірку. Оскаржувані приписи та наказ були винесені відповідачем у зв`язку з встановленим відповідачем фактом подання позивачем у повідомленні про початок будівельних робіт недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Також відповідач посилається на постанову Верховного Суду від 21.02.2018 у праві №757/40310/ 16-а в обґрунтування правомірності продовження строку проведення перевірки шляхом проставлення резолюції керівника на службовій записці про продовження строку перевірки.

Через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, у задоволенні якого судом відмовлено.

Оцінивши у порядку письмового провадження належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував подане замовником будівництва - обслуговуючим кооперативом «ПРОГРЕСС» повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1» від 26.06.2018 №КВ 33 (надалі - Повідомлення про початок виконання будівельних робіт).

13.07.2018 директором відповідача Кузьменком В.В. був виданий наказ №505 «Про проведення позапланової перевірки», яким у зв`язку з необхідністю проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 26.06.2018 №КВ 33, управлінню контролю за будівництвом відповідача було наказано здійснити проведення позапланової перевірки обслуговуючого кооперативу «Прогресс», ТОВ «АСАП КОНСТРАКШН», обслуговуючого кооперативу «Б.І.П.» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1».

17.07.2018 директор відповідача Кузьменко В.В. видав головному державному інспектору інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Євдокименко А.В. та головному державному інспектору інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Кравчук Г.В. направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н на проведення позапланової перевірки позивача та інших осіб, вказаних в наказі №505 від 13.07.2018. Строк дії вказаного направлення встановлений з 17.07. до 30.07.2018 року.

Як вбачається з наданих відповідачем пояснень у відзиві, посадовими особами відповідача 17.07.2018 було проведено виїзд на об`єкт будівництва, але будівельниками, які були присутні на майданчику, документи, необхідні для проведення перевірки відповідачу надані не були.

19.07.2018 відповідач звернувся до Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України з листом №073-6789, яким просив у рамках взаємодії запросити уповноважених осіб позивача та інших осіб, вказаних у наказі №505 від 13.07.2018, до управління для надання пояснень, витребувати документи, згідно переліку, наведеного у листі, які є необхідними для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з пояснень, наданих відповідачем, та не заперечується позивачем, 24.07.2018 представник відповідача у приміщенні Управління захисту економіки у місті Києві запропонував керівнику позивача - Кобилецькому В.В. отримати копію направлення на перевірку від 17.07.2018, від чого останній відмовився, про що у направленні на перевірку був зроблений відповідний запис.

На підставі службової записки в.о. начальника інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Євдокименко А., на якій була проставлена резолюція директора відповідача, строк перевірки був продовжений на два робочих дня - з 09.08.2018 по 10.08.2018.

Відповідач 01.08.2018 направив позивачу лист №073-7165 від 30.07.2018, яким повідомив позивача про проведення на його об`єкті 09.08.2018 о 15.00 год. позапланової перевірки та необхідність забезпечення доступу до об`єкта будівництва та надання позивачем перелічених у листі документів.

09.08.2018 директор відповідача Кузьменко В.В. видав головному державному інспектору інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Євдокименко А.В. та головному державному інспектору інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Кравчук Г.В. направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н для проведення позапланової перевірки позивача та інших осіб, вказаних в наказі №505 від 13.07.2018. Строк дії вказаного направлення встановлений з 09.08. до 10.08.2018 року.

Як вбачається з пояснень, наданих відповідачем, посадовими особами відповідача спільно з представником Управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області 09.08.2018 було здійснено виїзд на об`єкт будівництва, на якому було встановлено, що об`єкт огороджений парканом, на об`єкті виконані роботи із влаштування котловану, монолітних паль підпірних стін, елементів конструкції фундаменту. Відповідальні особи на об`єкті були відсутні, документи, запитані відповідачем у листі №073-7165 від 30.07.2018, для проведення перевірки надані не були.

10.08.2018 посадовими особами відповідача, зазначеними у направленнях, був складений Акт перевірки, яким були зафіксовані порушення: абзацу 5 пункту 14 Порядку №553 - не надання документів, необхідних для перевірки (накази на призначення відповідальних осіб; документ, що посвідчує особу (паспорт) відповідальних осіб; довідку про присвоєння ідентифікаційних номерів уповноваженим особам; документи, що підтверджують право власності/користування земельною ділянкою; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки; дозвіл на виконання земляних робіт; історико-містобудівне обґрунтування; технічні умови; завдання на проектування; наказ про затвердження проектної документації; проектну документацію на будівництво, розроблену та затверджену в установленому законодавством порядку; договори, укладені на розробку проектної документації, на виконання будівельних робіт, проведення авторського та технічного нагляду; накази на призначення осіб, відповідальних за здійснення авторського, технічного нагляду, відповідального виконавця робіт; кваліфікаційні сертифікати відповідальних осіб за здійснення авторського та технічного нагляду; звіт про інженерно-геологічні вишукування; журнал загальних робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, виконавчі схеми, сертифікати на застосовані матеріали); абзацу 2 частини 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної документації» - актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельною ділянкою від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18, складеного за результатами проведеної перевірки дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок по АДРЕСА_1 (кадастрові номери :91:111:0023 площею 0,1 га, :91:111:0025 площею 0,1 га) було встановлено, що відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вищевказані земельні ділянки належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку КВ №125231 та КВ №123708, виданих 04.11.2004. Цільове призначення цих земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). На зазначені земельні ділянки зареєстроване інше речове право: право забудови земельної ділянки (суперфіцій) за позивачем. Строк дії зазначеного речового права - 06.08.2018. Відповідно до даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, загальна площа об`єкту будівництва складає 3130,70 кв.м, кількість квартир у житловому будинку - 24. Актом перевірки від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 встановлено, що на вищевказаних земельних ділянках здійснюється будівництво багатоквартирного житлового будинку, з чого вбачається використання земельних ділянок не за цільовим призначенням; абзацу 5 статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» - актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельною ділянкою від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 встановлено самовільне зайняття земельної ділянки площею 0,0363 га, яка є суміжною із земельними ділянками з кадастровими номерами :91:111:0023, :91:111:0025.

10.08.2018 головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Євдокименко А.В. та головним державним інспектором інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Кравчук Г.В. був виданий припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого від позивача вимагалося з 10.08.2018 зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених правопорушень, що були виявлені під час проведення позапланової перевірки (надалі - припис 1).

Цього ж числа та тими ж посадовими особами відповідача був виданий припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від позивача вимагалося у термін до 10.09.2018 усунути допущені порушення вимог законодавства, що були виявлені під час проведення позапланової перевірки (надалі - припис 2).

Вказані приписи та Акт перевірки були направлені відповідачем на адресу позивача супровідним листом №073-7615 від 13.08.2018, та були отримані позивачем 21.08.2018, що підтверджується останнім у його позовній заяві.

14.08.2018 виконуючим обов`язки директора відповідача Поповим О. був виданий наказ №227 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення», яким вирішено скасувати право на початок виконання будівельних робіт, набуте позивачем на підставі поданого повідомлення про «Будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1» від 26.06.2018 №КВ 33. Цим же наказом управлінню дозвільних процедур відповідача наказано забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 26.06.2018 №КВ 33 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Вказаний наказ №227 з супровідним листом відповідача №073-7685 від 14.08.2018 був направлений позивачу 16.08.2018 рекомендованим листом та отриманий останнім 21.08.2018.

Саме вищевказані приписи від 10.08.2018 та наказ №227 від 14.08.2018 оскаржуються позивачем.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, з урахуванням встановлених обставин, суд прийшов до наступних висновків.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (стаття 2 Закону).

Відповідно до визначення, наведеного в ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та абз. 2 п.1 Порядку №553 на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з абз. 3 ч.1 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абз. 5 ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Згідно з абз. 6 ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення і перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок, виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи позапланова перевірка позивача була призначена наказом відповідача №505 від 13.07.2018 у зв`язку з необхідністю проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні позивача про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 26.06.2018 №КВ 33.

Підстави призначення перевірки та винесення відповідачем наказу №505 від 13.17.2018 позивачем не оскаржуються.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно із ч.1-5 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (ч.5).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до п.9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до положень п.13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема, безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Судом встановлено, що відповідач з метою проведення позапланової перевірки 17.07.2018 здійснив виїзд на об`єкт, на якому проводилося будівництво, за адресою: АДРЕСА_1. Відповідно до наданого позивачем витягу з ЄДРПОУ, місцезнаходженням позивача є аналогічна адреса: АДРЕСА_1.

У зв`язку з відсутністю під час виїзду 17.07.2018 на об`єкті уповноваженого представника позивача, відповідач 19.07.2018 звернувся до Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України з листом №073-6789, яким просив у рамках взаємодії запросити уповноважених осіб позивача та інших осіб, вказаних у наказі №505 від 13.07.2018, до управління для надання пояснень, витребувати документи, згідно переліку, наведеного у листі, які є необхідними для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з пояснень, наданих відповідачем, та не заперечується позивачем, 24.07.2018 представник відповідача у приміщенні Управління захисту економіки у місті Києві запропонував керівнику позивача - Кобилецькому В.В. отримати копію направлення на перевірку від 17.07.2018, від чого останній відмовився, про що у направленні на перевірку був зроблена відповідна відмітка головним державним інспектором відповідача Кравчук Г.В. Зазначена відмітка також завірена підписом о/у УЗЕ у м.Києві ДЗЕ НП України Куліш С.С.

Матеріали справи також містять повідомлення відповідача №073-7165 від 30.07.2018, адресоване позивачу, про те, що 09.08.2018 о 15.00 год. на об`єкті будівництва позивача буде проводитися позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. З цією метою позивача повідомлено про необхідність забезпечення доступу до об`єкта будівництва та запропоновано уповноваженим особам позивача надати документи, необхідні про проведення перевірки (згідно переліку).

Відповідачем на підтвердження направлення позивачу вказаного повідомлення надано чек Укрпошти від 01.08.2018 про відправлення рекомендованого листа №889.

Суд зазначає, що ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Тобто, з матеріалів справи вбачається, що відповідач вчинив усі залежні від нього дії для повідомлення позивача про дату та час проведення позапланової перевірки, а також для доведення до відому позивача переліку документів, які повинні бути надані останнім для перевірки. Також судом береться до уваги обізнаність керівника позивача починаючи з 24.07.2018 про факт призначення позапланової перевірки позивача.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє посилання позивача на порушення відповідачем під час проведення позапланової перевірки вимог пункту 13 Порядку №553, зокрема, порушення права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки, саме позивач не скористався правом, наданим йому законодавством, будучи належним чином повідомленим відповідачем про час та місце проведення перевірки.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п.15-19, 21 Порядку №553, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Наявний у матеріалах справи Акт перевірки містить підписи головних державних інспекторів, які проводили позапланову перевірку. Крім того, Акт перевірки у місці, де повинна проставлятися відмітка про відмову від підписання керівником суб`єкта господарювання/фізичною особою або уповноваженою ним особою, іншими особами цього акта, містить відмітку «від ознайомлення, підписання та отримання відмовився. Направлено «Укрпошта» К-44 Р101». Факт отримання Акту перевірки підтверджується позивачем.

Щодо посилання позивача на перевищення відповідачем строку позапланової перевірки та видачі двох направлень на перевірку суд керується наступним.

Згідно ч.4 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Водночас, частиною 4 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Відповідно до ч.5 ст.2 цього ж Закону, зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Положенням ч.5 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» кореспондують положення пункту 1 Порядку №553.

Відповідно до абзацу 10 пункту 7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Таким чином, з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що заборона на продовження строку здійснення позапланової перевірки, встановлена ч.4 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на заходи контролю, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), не розповсюджується. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що відповідач мав право продовжити строк проведення позапланової перевірки позивача на два робочих дні.

Як було встановлено судом, строк проведення позапланової перевірки позивача був продовжений проставленням дозволяючої резолюції директора відповідача на службовій записці в.о. начальника інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Євдокименко А.

Суд також враховує правову позицію, висловлену Верховним Судом в постанові від 21.02.2018 по справі №757/40310/16-а, згідно якої продовження строку перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції, у контексті предмету спору, може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка позивача була проведена без порушення строків, передбачених ч.4 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Стосовно посилання позивача на протиправність видачі відповідачем двох направлень на проведення позапланової перевірки позивача, суд зазначає наступне.

Згідно із ч.1-2 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Враховуючи, що строк дії направлення для проведення планового (позапланового) заходу №б/н від 17.07.2018 закінчився 30.07.2018, зважаючи на продовження відповідачем строку проведення позапланової перевірки на 2 робочих дні - з 09.08.2018 по 10.08.2018, цілком правомірним, на думку суду, є видання відповідачем направлення від 09.08.2018 на тих же посадових осіб, на яких було видано попереднє направлення від 17.07.2018, але зі строком дії - відповідно до кількості днів, на які було продовжено перевірку, оскільки, чинним законодавством не передбачено можливості продовження строку дії направлення для проведення планового (позапланового) заходу.

Що ж стосується самих порушень, встановлених відповідачем за результатами проведення позапланової перевірки, то суд зазначає, що будь-яких доказів, які б спростовували факт не цільового використання позивачем земельних ділянок з кадастровими номерами :91:111:0023, :91:111:0025, а також факт того, що позивачем самовільно зайнято земельну ділянку площею 0,0363 га, яка є суміжною із вищевказаними земельними ділянками, так само як і доказів існування та можливості надання документів, про ненадання яких було зазначено відповідачем в Акті перевірки, позивачем до матеріалів справи не надано. Більше того, у своїй позовній заяві позивач не заперечує встановлені Актом перевірки порушення. Доводи позивача зводяться лише до процедурних порушень, допущених відповідачем під час проведення перевірки, а також того, що він не був обізнаний у проведенні перевірки дотримання вимог земельного законодавства та у складанні акту перевірки від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 та перевірки, за результатом якої було винесено оскаржуваний наказ №227 від 14.08.2018.

Враховуючи, що усі порушення у порядку проведення перевірки, на які посилався позивач у своїй позовній заяві, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, приймаючи до уваги, що матеріалами справи підтверджується існування тих порушень, які були встановлені відповідачем у процесі проведення перевірки та зафіксовані в Акті перевірки, та позивачем не заперечується факт їхнього існування, суд приходить до висновку, що припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.08.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.08.2018 винесені відповідачем у відповідності до вимог закону та не підлягають скасуванню, а позовні вимоги в цій частині - не підлягають задоволенню.

Щодо вимоги про визнання протиправним та скасування наказу відповідача №227 від 14.08.2018, суд керується наступним.

Частиною 2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, виключною підставою для скасування декларації про початок будівництва є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: 1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; 2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження.

При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у деклараціях про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом.

Наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації, однак може бути підставою для притягнення до відповідальності іншого характеру.

Аналогічні підходи до застосування зазначених вище актів законодавства викладені, зокрема, Верховним Судом у постановах від 14 березня 2018 року у справі №814/1914/16, 26 червня 2018 року у справі №826/20445/16, від 18 жовтня 2018 року у справі №695/3442/17, від 23 жовтня 2018 року у справі №826/9275/17, від 13 грудня 2018 року у справі №522/6212/17, від 22 січня 2019 року у справі №826/17907/17.

Відповідно до п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (надалі - Порядок №466), у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

Згідно абзацу 2 частини 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної документації», забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до абзацу 5 статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів справи, Актом перевірки було зафіксовано порушення позивачем абзацу 2 частини 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної документації», а саме - актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельною ділянкою від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18, складеним за результатами проведеної перевірки дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок по АДРЕСА_1 (кадастрові номери :91:111:0023 площею 0,1 га, :91:111:0025 площею 0,1 га), було встановлено, що відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вищевказані земельні ділянки належать на праві приватної власності ОСОБА_3 на підставі державних актів на право власності на земельну ділянку КВ №125231 та КВ №123708, виданих 04.11.2004. Цільове призначення цих земельних ділянок - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). На зазначені земельні ділянки зареєстроване інше речове право: право забудови земельної ділянки (суперфіцій) за позивачем. Строк дії зазначеного речового права - 06.08.2018. Відповідно до даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єкту «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 від 26.06.2018 №КВ33, замовник - обслуговуючий кооператив «Прогрес», загальна площа об`єкту будівництва складає 3130,70 кв.м, кількість квартир у житловому будинку - 24. Актом перевірки від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 встановлено, що на вищевказаних земельних ділянках здійснюється будівництво багатоквартирного житлового будинку, з чого вбачається використання вищевказаних земельних ділянок не за цільовим призначенням.

Також Актом перевірки зафіксовано порушення позивачем абзацу 5 статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» - зокрема, актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельною ділянкою від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 встановлено самовільне зайняття земельної ділянки площею 0,0363 га, яка є суміжною із земельними ділянками з кадастровими номерами :91:111:0023, :91:111:0025.

Крім того, за результатами перевірки відповідачем не було встановлено наявності належно затвердженого проекту або будівельного паспорта на об`єкт, замовником будівництва якого є позивач.

Будь-яких доказів, які б спростовували факт не цільового використання позивачем земельних ділянок з кадастровими номерами :91:111:0023, :91:111:0025, а також факт того, що позивачем самовільно зайнято земельну ділянку площею 0,0363 га, яка є суміжною із вищевказаними земельними ділянками, так само як і доказів, які б спростовували твердження відповідача про відсутність належно затвердженого проекту або будівельного паспорта на об`єкт, замовником будівництва якого є позивач, останнім до матеріалів справи не надано. Більше того, у своїй позовній заяві позивач не заперечує встановлені Актом перевірки порушення. Доводи позивача зводяться лише до процесуальних порушень, допущених відповідачем під час проведення перевірки а також того, що він не був обізнаний у проведенні перевірки дотримання вимог земельного законодавства та у складанні акту перевірки від 31.07.2018 №435-ДК/376/АП/09/01/18 та перевірки, за результатом якої було винесено оскаржуваний наказ №227 від 14.08.2018.

Відповідно до п.15 Порядку №466, про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач 16.08.2018 направив позивачу повідомлення №073-7685 від 14.08.2018 про скасування права на початок виконання будівельних робіт та направив копію наказу №227 від 14.08.2018.

Вказане повідомлення та копію наказу позивач отримав 21.08.2018, що підтверджено ним у позовній заяві.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що наказ №227 від 14.08.2018 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення» винесений відповідачем правомірно, а тому у задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити.

Суд також звертає увагу позивача на те, що скасування права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 26.06.2018 №КВ 33, не позбавляє позивача права подати нове повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання відповідача відновити право позивача на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 26.06.2018 №КВ 33, то суд зазначає, що, оскільки, ця вимога є похідною від вимоги про визнання протиправним та скасування наказу №227 від 14.08.2018, тому у її задоволенні також слід відмовити.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 2, 5, 72-73, 76-77, 90, 139, 243-246, 250 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог Обслуговуючого кооперативу «Прогрес» відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.С. Мазур