Справа № 0540/9589/18-а
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 грудня 2019 року

м. Київ

справа №0540/9589/18-а

адміністративне провадження №К/9901/35388/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів Жука А.В., Мартинюк Н.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року

у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії та стягнути певні суми,

УСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила:

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у Донецькій області по штучному створенню перешкод під час виконання функціональних обов`язків першого заступника начальника у період з 01 січня 2018 року по сьогодення;

- зобов`язати ГУДГК у Донецькій області усунути перешкоди при виконанні функціональних обов`язків першого заступника начальника, які передбачені розподілом обов`язків, затвердженого наказом Головного управління від 14 липня 2017 року № 167;

- стягнути з ГУ ДГК у Донецькій області безпідставно невиплачену в повному обсязі заробітну плату за травень 2017 року та за період з 01 січня 2018 року по 01 лютня 2019 року у розмірі 146975 грн 06 коп. згідно з розрахунком, збитки (упущена вигода) - 730600 грн 00 коп.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області по штучному створенню перешкод під час виконання ОСОБА_1 функціональних обов`язків першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області у період з 01 січня 2018 року по день прийняття рішення.

Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області усунути перешкоди при виконанні ОСОБА_1 функціональних обов`язків першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, які передбачені розподілом обов`язків, затвердженого Наказом Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 14 липня 2017 року № 167.

В іншій частині позову відмовлено.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року рішення суду першої інстанції скасовано у частині задоволених позовних вимог.

В іншій частині рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року залишено без змін.

Не погоджуючись із такою постановою суду апеляційної інстанції позивачем 19 грудня 2019 року подано касаційну скаргу.

Перевіривши матеріали касаційної скарги колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною першою та другою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У тексті касаційної скарги викладено клопотання позивача про поновлення строку касаційного оскарження.

Так, позивач вказує, що ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 01 серпня 2019 року по справі №234/13247/19 до неї застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із чим по сьогоднішній день вона не отримала належним чином завіреної копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції.

Зазначає, що із повним текстом постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року ознайомилась із Єдиного державного реєстру судових рішень.

Звертає увагу, що протягом тривалого часу перебувала на лікарняному з діагнозом: перелом п`ятипалої кістки кісті правої руки, що підтверджено листом непрацездатності, копії якого до касаційної скарги не додано.

Окрім того, вказує, що ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 07 серпня 2019 року по справі №234/13247/19 частково арештовано її майно, зокрема, флеш-носій червоного кольору «Apacer USB 3.1 ємкістю 57.6Gb». На даному носії зберігались всі її робочі та особисті документи, зокрема, документи в електронному вигляді, що стосувалися справи №0540/9589/18-а. Зазначає, що доступ до вказаного носія отримала лише у листопаді 2019 року.

Переконує, що сукупність указаних обставин є поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження та просить поновити такий.

Перевіривши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року, Суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до частини п`ятої статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" від 22 грудня 2005 року № 3262 судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень.

Так, зі змісту ухвали Краматорського міського суду Донецької області від 01 жовтня 2019 року Судом встановлено, що ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 01 серпня 2019 року по справі №234/13247/19 до ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 96 050 грн 00 коп.

Однак, 05 серпня 2019 року ОСОБА_1 звільнена з-під варти у зв`язку із внесенням застави.

Статтею 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» визначено, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Відповідно до статті 3 цього Закону для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі.

Згідно з частиною першою, частиною другою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Частиною другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, про наявність постанови суду апеляційної інстанції позивач мав змогу дізнатись з Єдиного державного реєстру судових рішень з моменту її оприлюднення, а саме з 02 серпня 2019 року. При належному добросовісному відношенні позивач не був позбавлений можливості подати касаційну скаргу в межах строку звернення до суду касаційної інстанції, проте таким правом не скористався.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 03 квітня 2008 року «Пономарьов проти України» вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Щодо посилання позивача на перебування на лікарняному та тривалий реабілітаційний період, Суд відхиляє такі доводи, оскільки доказів перебування на лікарняному та тривалості реабілітаційного періоду до Суду не надано.

Арешт флеш-носія із електронним копіями документів, також не може уважатись поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки особа не позбавлена можливості повторно ознайомитись із матеріалами справи особисто або через представника.

З огляду на викладене, позивачем не доведено наявність непереборних обставин, які унеможливили своєчасне звернення до Суду із касаційною скаргою у період з 05 серпня 2019 року по 19 грудня 2019 року.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, Суд визнає неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження, наведені позивачем, та уважає за необхідне залишити касаційну скаргу ОСОБА_1 без руху із наданням строку на усунення недоліків касаційної скарги шляхом подання до Суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав пропуску такого строку та подання доказів їх поважності.

Керуючись статтями 332, 355, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року - відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Ж. М. Мельник-Томенко

Судді А.В. Жук

Н.М. Мартинюк