Справа № 824/751/19-а
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/751/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Лелюк О.П.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

24 грудня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Охрімчук І.Г. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернулась в Чернівецький окружний адміністративний суд з позовом до Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради (відповідача), про:

- визнання протиправними дії Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради у відмові надання їй, ОСОБА_1 , будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, що розташована по АДРЕСА_1 Межиріцькій за АДРЕСА_2 ;

- зобов`язання Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради надати їй, ОСОБА_1 , будівельний паспорт на право забудови власної земельної ділянки, площею 0,1000 га, кадастровий номер №:43:001:0173, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташовується по АДРЕСА_3 за

АДРЕСА_2 адміністративний суд рішенням від 16.09.2019 в задоволенні позову відмовив. Судове рішення мотивоване тим, що оскільки земельна ділянка на вул. Межиріцькій, АДРЕСА_4 , право власності на яку позивач отримала внаслідок договору купівлі-продажу від 15 лютого 2019 року, розміщена в межах багатоповерхової квартирної житлової та громадської забудови - зона Ж-3 (зона змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови), а будівництво індивідуальних житлових будинків та господарських будівель в зоні Ж-3 не передбачено згідно містобудівної документації «Коригування генерального плану міста Чернівців», затвердженої рішенням Чернівецької міської ради №1171 від 27.03.2014 та плану зонування території, який є складовою частиною генерального плану міста, тому відповідачем правомірно відмовлено позивачу у видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки на підставі пункту 2.4 Порядку №103 (невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні).

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що судом першої інстанції не враховано вимоги ст. 375 Цивільного кодексу України, ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України, ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вважає, що дана земельна ділянка не мала б бути віднесена до зони змішаної багатоквартирної житлової та господарської забудови при належному урахуванні даних земельного кадастру.

Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідно до ст. 304 КАС України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 15 лютого 2019 року між ОСОБА_2 , від імені якої діє ОСОБА_3 (Продавець) та ОСОБА_1 (Покупець) укладено договір купівлі - продажу земельної ділянки, згідно пункту 1 вказаного договору Продавець, в особі представника, передає у власність (продає), а Покупець приймає (купує) земельну ділянку №5-К з кадастровим №:43:001:0173, що розташована в АДРЕСА_3 , цільове призначення якої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та зобов`язується сплатити грошову суму вказану в п. 3 договору.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності відомості про право власності на земельну ділянку внесено до Держаного реєстру прав на нерухоме майно.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку цільове призначення земельної ділянки: 02.01 Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

З метою видачі будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку та господарського блоку на вул. Межиріцькій, 5-К , позивач звернувся до центру надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради із відповідною заявою.

Відповідно до інформації викладеної в листі №Т-2605/0-04/01 від 15 квітня 2019 року відповідач повідомив позивача, що відповідно до містобудівної документації «Коригування генерального плану міста Чернівців», затвердженої рішенням 48 сесії міської ради VI скликання від 27 березня 2014 року №1171 в складі якої розроблено план зонування території, земельна ділянка на вул. Межиріцькій, 5-К знаходиться в зоні змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови (зона Ж-3).

У вказаній зоні переважний вид забудови - будівництво багатоквартирних житлових будинків 4 - 9 поверхів включно, допускається - будівництво багатоквартирних житлових будинків без обмеження поверховості. Будівництво індивідуальних житлових будинків та господарських будівель в зоні Ж-3 не передбачається.

Посилаючись на пункт 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011р. за №902/19640 відповідач вказував, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього Порядку; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Визначено, що Земельним кодексом України, а саме, статтею 39 передбачено, що використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм, регіональних та місцевих правил забудови.

Зазначено, що при розгляді генерального плану забудови земельної ділянки наданих ескізних намірів забудови встановлено, що не дотримано нормативних протипожежних відстаней (не менш ніж 8 м) до сусіднього житлового будинку за адресою: вул. Межиріцька, 5-Є, що суперечить вимогам п.15.2.2 табл.15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Повідомлено, що видати будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку та господарського блоку на вул. Межиріцькій, 5-К не представляється можливим, у зв`язку із невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Не погоджуючись із вказаною відмовою, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI ).

Згідно частини другої статті 8 Закону № 3038-VI планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій (ч. 1 ст. 25 Закону № 3038-VI).

Приписами частини першої статті 27 Закону № 3038-VI визначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 3 ст. 27 Закону № 3038-VI).

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 4 ст. 27 Закону № 3038-VI).

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640 (далі - Порядок №103).

Будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці (пункт 1.2 Порядку №103).

Відповідно до пункту 2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам (пункт 2.3 Порядку №103).

Пунктом 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункт 7 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI).

План зонування території (зонінг) - містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (пункт 9 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI).

Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту (ст. 17 Закону № 3038-VI).

План зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (ч. 1 ст. 18 Закону № 3038-VI).

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що підставою для відмови у наданні будівельного паспорта може бути неподання повного пакета документів або невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. При цьому у силу пункту 2.4 Порядку № 103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року у справі № 405/10324/14-а (2а/405/21/15).

Як встановлено судом першої інстанції, Пояснювальною запискою плану зонування території міста Чернівців визначено, що зона Ж-3 - зона багатоквартирної житлової забудови виділена для забезпечення правових умов формування кварталів багатоквартирних житлових будинків без обмеження рівня поверховості з високою щільністю забудови, а також відповідних об`єктів повсякденного обслуговування місцевого рівня, некомерційних комунальних підприємств, скверів, ігрових спортивних майданчиків.

Також, згідно викопіювання з схеми зонування території м. Чернівці земельна ділянка знаходиться в зоні багатоквартирної житлової забудови (Ж-3).

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки земельна ділянка на вул. Межиріцькій АДРЕСА_4 , право власності на яку позивач отримала внаслідок договору купівлі-продажу від 15 лютого 2019 року, розміщена в межах багатоповерхової квартирної житлової та громадської забудови - зона Ж-3 (зона змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови), а будівництво індивідуальних житлових будинків та господарських будівель в зоні Ж-3 не передбачено згідно містобудівної документації «Коригування генерального плану міста Чернівців», затвердженої рішенням Чернівецької міської ради №1171 від 27.03.2014 та плану зонування території, який є складовою частиною генерального плану міста, то суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно відмовлено позивачу у видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки на підставі пункту 2.4 Порядку №103 (невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні).

Слід також зазначити, що при розгляді генерального плану забудови земельної ділянки наданих ескізних намірів забудови відповідачем було встановлено не дотримання нормативних протипожежних відстаней (не менш ніж 8 м) до сусіднього житлового будинку за адресою: вул. Межиріцька, 5-Є, що суперечить вимогам п.15.2.2 табл.15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Таким чином, відмовляючи позивачу у видачі будівельного паспорта, відповідач діяв відповідно до законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Отже, зважаючи на вищезазначене, правові підстави для визнання оскаржуваних дій протиправними та, відповідно, зобов`язання відповідача надати позивачу будівельний паспорт на право забудови земельної ділянки відсутні.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не враховано вимоги ст. 375 Цивільного кодексу України, ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України, ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», колегія суддів вважає недоречними, оскільки приписи, зокрема, ч. 2 ст. 375 Цивільного кодексу України вказують на те, що власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно, однак, цього права позивача ніхто не позбавляє. Слід також зазначити, що в частині 3 та 4 цієї статті зазначено, що право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи позивача, що на час розробки плану земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною Генерального плану населеного пункту, не було враховано попередні рішення щодо планування і забудови території м. Чернівці, оскільки вони не є предметом спору у даній справі.

Також, скаржником не надано доказів щодо незаконності чи необґрунтованості рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16.09.2019, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Охрімчук І.Г. Капустинський М.М.