Справа № 200/8522/19-а
Суддя: Сухарьок Михайло Гаврилович
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року справа №200/8522/19-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сухарька М.Г.,

суддів Гаврищук Т.Г., Геращенка І.В., секретар судового засідання Кобець О.А., за участю позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Мізерної О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року в справі № 200/8522/19-а (головуючий І інстанції Буряк І.В., повний текст судового рішення складено та підписано 25 вересня 2019 року в м. Слов`янськ) за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про скасування та визнання незаконним наказу про накладення дисциплінарного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до суду з позовом до Державної служби України з питань праці (далі відповідач, Держпраці України), в якому просила скасувати та визначити незаконним наказ від 24.06.2019 № 52-Кт про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Держпраці України порушила п. 1 частину VI Правил внутрішнього трудового службового розпорядку, оскільки нормативно-правові акти, накази, доручення, розпорядження зі службових питань доводяться до відома державних службовців шляхом ознайомлення у паперовій або електронній формі з підтвердженням такого ознайомлення, підтвердженням в свою чергу є підпис у відповідній паперовій чи електронній формі. Таким чином, з наказом від 12.04.2019 позивач мав бути ознайомлений 14.05.2019, після виходу з лікарняного, а не 22.05.2019 після прибуття до м. Києва.

Позивач стверджує, що сплинув строк, визначений законом, для притягнення держслужбовця до дисциплінарної відповідальності, оскільки аудиторський акт № 40 про виявлення порушень складено 13.11.2018. Крім того, у цьому акті жодних порушень вчинених ОСОБА_1 не виявлено. В свою чергу, підставою для відкриття дисциплінарного провадження є службова записка завідувача сектора внутрішнього аудиту Держпраці України І. Сироватки від 03.04.2019 № 95 щодо виявлення за результатами проведення аудиту відповідності ГУ Держпраці у Донецькій області порушень вимог чинного законодавства та Довідка, яка не зареєстрована належним чином.

Також ОСОБА_1 звертає увагу, що була присутня 31.05.2019 на засіданні комісії з розгляду дисциплінарних справ та надала всі необхідні пояснення. Проте, у визначений законом строк, її не повідомили про прийняте рішення і лише після листа від 25.06.2019 № 03/432ДП/19 на ім`я Голови Держпраці України, 26.06.2019 позивач був ознайомлений з наказом від 24.06.2019 № 52-Кт про оголошення догани за незабезпечення належного виконання посадових обов`язків в частині неналежної координації та контролю за безпосередньо підпорядкованим управлінням з питань праці ГУ Держпраці у Донецькій області, неналежного виконання законодавства України у даній сфері, а також за системні невиконання інспекторами праці ГУ Держпраці у Донецькій області своїх обов`язків: неналежний контроль за виконанням приписів про усунення ТОВ «Славдорстрой» порушень вимог законодавства про працю.

Разом з тим, ОСОБА_1 є членом Професійної спілки ГУ Держпраці у Донецькій області, тому притягнення її до дисциплінарної відповідальності має здійснюватись за попередньою згодою профспілкового органу. Відповідь голови Професійної спілки ГУ Держпраці у Донецькій області свідчить, що така згода спілкою не надавалася (а.с. 5-17).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено, внаслідок чого визнано протиправним та скасовано наказ від 24.06.2019 № 52-Кт про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що надана посадовими особами Головного управління Держпраці у Донецькій області дисциплінарній комісії інформація та документи, які були предметом перевірки, є належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Апелянт наголошує, що зібрані дисциплінарною комісією Держпраці факти вчиненого позивачем дисциплінарного проступку, які не були відображені в аудиторському звіті Держпраці від 13.11.2018 № 40, не є ознакою протиправності наказу № 52-Кт, а навпаки підтверджують наявність дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 (а.с. 126-129).

Всі особи, які беруть участь у справі, до апеляційного суду не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, встановила наступне.

Згідно з матеріалами справи ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника ГУ Держпраці у Донецькій області як переможця конкурсу на підставі наказу Держпраці України від 06.09.2017 № 29-кт «Про призначення ОСОБА_1 », наказу ГУ Держпраці у Донецькій області від 06.09.2017 № 373-к «Про призначення ОСОБА_1 ».

Протоколом № 9 Загальних зборів Профспілки ГУ Держпраці у Донецькій області від 26.12.2017 вирішено збільшити склад Ради профспілки з трьох до шести осіб та визначити новий склад Ради, до якого, зокрема, включити ОСОБА_1 . Вказане також відображено у додатку до Протоколу Загальних зборів Профспілки ГУ Держпраці у Донецькій області від 26.12.2017.

26 жовтня 2018 року Держпрацею України прийнято наказ № 111 «Про проведення внутрішнього аудиту ГУ Держпраці у Донецькій області».

Пунктом 4 цього наказу зобов`язано сектор внутрішнього аудиту (Сироватка І.М.) надати Звіт про результати внутрішнього аудиту ГУ Держпраці у Донецькій області до 20.11.2018. Контроль за виконанням наказу покладено на голову Держпраці України Р. ОСОБА_2 (п. 5 наказу № 111).

13 листопада 2018 року Держпрацею України складено Аудиторський звіт № 40 за результатами проведення аудиту відповідності ГУ Держпраці у Донецькій області, який територіальне управління отримало 15.11.2018.

Цим звітом рекомендовано керівництву Управління розглянути питання про притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у виявлених під час перевірки порушеннях (п. 13).

03 квітня 2019 року завідувачем сектору внутрішнього аудиту Держпраці І.Сироваткою складено службову записку щодо виявлення за результатами проведення аудиту порушень вимог чинного законодавства.

12 квітня 2019 року Держпрацею України прийнято наказ № 120-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_3 Зуб», яким відкрито дисциплінарне провадження стосовно позивача. Наказ прийнято відповідно до ст.ст. 68 та 69 Закону України «Про державну службу» та у зв`язку із надходженням службової записки завідувача сектору внутрішнього аудиту Держпраці України І. Сироватки щодо викладених в Аудиторському звіті від 13.11.2018 № 4 фактів порушення норм чинного законодавства.

Наказом Держпраці від 13.05.2019 № 178-К «Про внесення змін до наказу Держпраці від 12.04.2019 № 120-к, відповідно до ст.ст. 68 та 69 Закону України «Про державну службу» та у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю ОСОБА_1 внесено зміни до п. 2 наказу Держпраці від 12.04.2019 № 120-к: «у підпункті 2.1 цифри «13.05.2019» замінити цифрами 03.06.2019»; у підпункті 2.2 цифри «15.05.2019» замінити цифрами «06.06.2019».

20 травня 2019 року за № 93/11-19 Держпраці складено окреме доручення заступнику начальника ГУ Держпраці у Донецькій області Г.Зуб, яким її зобов`язано прибути до апарату Держпраці 22.05.2019 для надання письмових пояснень щодо викладених у довідці фактів порушень вимог чинного законодавства. До доручення надано довідку, де, зокрема, встановлено низку порушень вимог законодавства з питань праці, а саме:

- за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_4 , в порушення п. 22 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295, матеріали фото-відеофіксації не долучено до матеріалів справи;

- за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Будматеріали» встановлено низку порушень, допущених посадовими особами контролюючого органу: матеріали фото-відеофіксації не долучено до матеріалів справи, не використано право отримання пояснень осіб, що виконують роботи за цивільно-правовими договорами, право отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів, що містять інформацію/відомості про додержання законодавства про працю за пунктом 6.30;

- за результатами інспекційного відвідування «МК-Сервіс» Зуб Г.В. винесено постанову про накладення штрафу від 30.11.2018 № ДЦДЦ 1538/1187/АВ/ПТ/МГ-ФС, постанова направлена до органів примусового виконання, незважаючи на наявність ухвали Донецького окружного адміністративного суду про забезпечення позову від 29.12.2018, якою заборонено управлінню вчиняти будь-які дії, направлені на її виконання;

- ОСОБА_1 прийнято наказ про проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_5 , проте в матеріалах єдиної справи ОСОБА_5 відсутня будь-яка інформація щодо підстав прийняття такого рішення;

- за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Красноармійськбудсервіс» інспекторами праці не досліджено всі питання, визначені направленням, а саме дотримання ст. 117 КЗпП України;

- за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Славдорстрой» складено акт від 27.11.2018, який підписано останнім із зауваженнями. Проте припис про усунення порушень винесено до розгляду зауважень. В матеріалах справи відсутні підтверджуючі документи стосовно проведення індексації заробітної плати та її виплати за відповідні періоди. ОСОБА_1 прийнято рішення про незастосування санкцій до ТОВ «Славдорстрой» (протокол від 14.12.2018), хоча відсутні належні докази проведення індексації заробітної плати та проведеного перерахунку. Разом з тим, ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08.01.2019 директора ТОВ «Славдорстрой» визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення за вказаним складом та притягнуто до адміністративної відповідальності. Загалом сума штрафу щодо ТОВ «Славдорстрой» мала складати 13886790,00 грн;

- за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_6 не використано право фіксації проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото-, відеотехніки, не зазначено про можливість отримання пояснень працівників, в матеріалах єдиної справи відсутні підтверджуючі документи щодо своєчасного повідомлення про прийняття на роботу працівників;

- встановлено факти несвоєчасного направлення постанов про накладення штрафу за порушення законодавства про працю на примусове виконання, зокрема ОСОБА_1

15 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до голови Держпраці України із запитом на доступ до публічної інформації, в якому просила надати копії документів стосовно дисциплінарного провадження відносно неї. На виконання окремого доручення від 20.05.2019 № 99/11-19 позивачем надано пояснення, отримані відповідачем 31.05.2019.

21 червня 2019 року головою дисциплінарної комісії складено подання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , заступника начальника ГУ Держпраці у Донецькій області, яким рекомендовано за неналежне виконання посадових обов`язків застосувати до ОСОБА_1 відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

24 червня 2019 року наказом Держпраці України № 52-Кт ОСОБА_1 оголошено догану.

Цим наказом встановлено, що ОСОБА_1 не забезпечено належне виконання посадових обов`язків, а саме: належну координацію та контроль роботи безпосередньо підпорядкованого управління з питань праці ГУ Держпраці у Донецькій області, що відобразилось у вчиненні інспекторами праці цього управління численних порушень вимог Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою КМУ від 26.04.2017 № 295, Порядку формування єдиної справи розпорядчих документів, що приймаються органом державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 03.07.2017 № 961, наказу Міністерства соціальної політики України від 18.08.2017 № 1338, у системному невикористанні інспекторами праці ГУ Держпраці у Донецькій області своїх прав, а також не забезпечено належний контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства про працю.

Наказ прийнято на підставі: пояснень ОСОБА_1 , висновку про наявність чи відсутність в діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності по дисциплінарному провадженню відносно ОСОБА_1 , подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1

25 червня 2019 року позивач звернувся до голови Держпраці України із клопотанням про надання завіреної копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження у справі.

27 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до голови Держпраці України із клопотанням № 03/445ДП/19 про надання завірених належним чином копій документів, що стали підставою для оголошення догани.

Вважаючи своє притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним, ОСОБА_1 звернулась до суду за захистом свого порушеного права.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII). Цей Закон визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до частин 2-3 ст. 5 Закону № 889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Статтею 64 Закону № 889-VIII регламентовано, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII).

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (ч. 3 ст. 65 Закону № 889-VIII).

Положеннями ст. 66 Закону № 889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

За приписами ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені в частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Закону № 889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково.

Згідно зі ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Порядок обліку та роботи з дисциплінарними справами встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

У той же час, ст. 74 Закону № 889-VIII регламентовано, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Стаття 77 Закону № 889-VIII регламентовано, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Дослідивши матеріали справи в сукупності з наведеними нормами права, суд дійшов наступних висновків.

Визначальним в межах спірних правовідносин є нормативний припис ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII, який підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності визначає вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Проте, обставини, викладені в Інформаційній довідці по матеріалам дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , не стосуються обставин, наведених в Аудиторському звіті № 40 від 13.11.2018.

Тобто фактичною підставою для відкриття дисциплінарного провадження є встановлені від 13.11.2018 Аудиторським звітом № 40 порушення, які не підтверджені ані матеріалами вказаної інформаційної довідки, ані Висновком про наявність чи відсутність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Службове розслідування відносно ОСОБА_1 не проводилось.

У свою чергу, Наказом Національного агентства України з питань державної служби від 03.03.2016 № 49, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року № 456/28586, затверджено Порядок обліку та роботи з дисциплінарними справами (далі Порядок № 49).

Пунктом 4 Порядку № 49 передбачено, що дисциплінарна справа формується Комісією з питань вищого корпусу державної служби або дисциплінарною комісією під час здійснення дисциплінарного провадження з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для його порушення.

Наявна в матеріалах дисциплінарного провадження інформація щодо ОСОБА_1 не містить підтвердження обставин, викладених в Аудиторському висновку від 13.11.2018 № 40. Значна частина аргументації Інформаційної довідки та Висновку стосуються порушень допущених позивачем під час розгляду справи про накладення штрафу на ТОВ «Славдорстрой», за результатами якої прийнято рішення про незастосування штрафу у зв`язку із усуненням порушень. А згідно зі службовою запискою ОСОБА_1 від 17.12.2018 (помилково зазначено 17.12.2019) на ім`я головного спеціаліста з протидії корупції ОСОБА_7 про вжиття заходів щодо дій ОСОБА_8 за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Славдорстрой» припис містить зобов`язання усунути порушення за пунктом 4 ПКМУ № 1078 (встановлений на підприємстві розрахунок індексації не відповідає порядку) та відмітку про його усунення.

Доцільно зауважити, що належної оцінки цьому документу під час дисциплінарного провадження не надано. Наявний висновок про відсутність доказів на підтвердження вжиття заходів реагування ОСОБА_1 стосовно умисного не відображення в Акті інспекційного відвідування порушень мінімальних гарантій ТОВ «Славдорстрой».

Згідно з протоколом з питань розгляду справи про накладення штрафу на ТОВ «Славдорстрой» від 14.12.2018 № 04-17-17/150 прийнято рішення про незастосування штрафу на підставі абз. 8 ч. 2 ст. 265 КЗпП України. В обґрунтування цього рішення вказано, що на підставі п. 28 Порядку КМУ від 26.04.2017 № 295 у разі виконання припису в установлений строк заходи притягнення об`єкта відвідування до відповідальності не застосовуються. Припис відносно ТОВ «Славдорстрой» винесено 28.11.2018, тобто після складення Аудиторського висновку № 40 від 13.11.2018.

Аналогічна ситуація склалась із виявленими порушеннями щодо процесу проведення інспекційних відвідувань: ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ТОВ «Красноармійськбудсервіс», ФОП ОСОБА_6

Фактично підставами притягнення до відповідальності є:

- не долучення до єдиної справи матеріалів фото- та відеофіксації;

- не використання інспекторами праці права на отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів;

- неналежний контроль за виконанням припису (щодо ТОВ «Славдорстрой);

- не дослідження питань за ст. 117 КЗпП України при проведенні інспекційного відвідування щодо додержання мінімальних гарантій в оплаті праці.

Щодо вказаних вище пунктів 1, 2, то за змістом Порядку № 295 інспекторам праці надано право на здійснення фото-, відеофіксації та отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів. Отже за відсутності обов`язку інспекторів вживати наведені заходи, ОСОБА_1 не в праві вимагати цього від співробітників Управління та нести за це відповідальність.

За таких обставин суд апеляційної інстанції погоджує викладений в оскаржуваному рішенні висновок, що відповідачем порушено норми ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIII та п. 4 Порядку № 49, оскільки виявлений дисциплінарний проступок позивача не обґрунтований відомостями та доказами про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Усі виявлені порушення, за винятком по ТОВ ТБ «Будматеріали», не відображені в Аудиторському звіті від 13.11.2018 № 40, який став підставою для порушення дисциплінарного провадження, та мали місце пізніше в часі.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що відповідачем не взято до уваги пом`якшуючі обставини, а саме позитивну характеристику ОСОБА_1 та Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б» або «В» від 04.12.2018 № 603-К, відповідно до якого нею отримано відмінну оцінку.

Крім того, у наказі, яким позивача притягнуто до відповідальності, наведено загальні посилання на неналежне виконання посадових обов`язків, неналежну координацію та контроль безпосередньо підпорядкованого управління з питань праці без конкретизації, у чому саме це відобразилось (які протиправні, винні дії вчиненні саме позивачем).

За таких обставин колегія суддів спростовує доводи апелянта, що Держпраці України доведено наявність факту вчинення дисциплінарного проступку за підставами, на яких таке дисциплінарне провадження було ініційовано, та, відповідно, вини ОСОБА_1 , звертаючи увагу на неврахування відповідачем пом`якшуючих обставин (наявність відмінної атестації, заходів вжитих відповідно до Рекомендацій до Аудиторського звіту від 13.11.2018 № 40) та відсутність ретельно проведеного службового розслідування.

Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 12.08.2019 у справа № 1340/4847/18.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію, згідно з якою національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001 рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Разом з тим, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, п. 1 ст.6 Конвенції з прав людини не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, встановлені національним процесуальним законодавством межі перегляду апеляційним судом рішень судів першої інстанції та доводи апелянта, колегія суддів не вбачає підстав окремого аналізу висновків суду першої інстанції щодо строків притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та доводів позивача про відсутність згоди виборного профспілкового органу на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Зважаючи на наведене, судова колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому вона підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статями 139, 291, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року в справі № 200/8522/19-а залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року в справі № 200/8522/19-а залишити без змін.

Вступна та резолютивна частина постанови прийнята у нарадчій кімнаті та проголошена у судовому засіданні 23 грудня 2019 року.

Повний текст судового рішення складено та підписано 23 грудня 2019 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів М. Г. Сухарьок

Т. Г. Гаврищук

І. В. Геращенко