Справа № 540/1295/19
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2019-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 р.м. ОдесаСправа № 540/1295/19

Головуючий в І інстанції: Дубровна В.А.

Дата та місце ухвалення рішення: 06.09.2019 р. м. Херсон

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

суддя-доповідач Шеметенко Л.П.

судді Стас Л.В.

судді Турецької І.О.

за участю секретаря - Коваль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2019 року по справі за позовом заступника керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області до Херсонської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Управління освіти Херсонської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області звернувся до суду з адміністративним позовом в інтересах держави до Херсонської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Управління освіти Херсонської міської ради, в якому просив: визнати протиправною бездіяльність Херсонської міської ради Херсонської області з питання не затвердження планів інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою населення (їх частин), а саме дитячих ігрових та спортивних майданчиків, розташованих на території загальноосвітніх навчальних закладів міста, а також зобов`язати Херсонську міську раду Херсонської області вчинити дії по розробленню та затвердженню планів технічної інвентаризації та паспортизації дитячих ігрових та спортивних майданчиків, розташованих на території навчальних закладів міста Херсон, а саме:

- Херсонська гімназія №1 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, пр. Св. Кирила та Мефодія, 17-6 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик для молодшої школи, спортивний майданчик для старшої школи);

- Херсонська гімназія №6 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Пестеля, 4 (дитячий ігровий майданчик, сім спортивних майданчиків, зокрема: футбольне поле, баскетбольний майданчик, гандбольний майданчик, волейбольний майданчик, гімнастичне містечко, смуга перешкод, тренажерний майданчик);

- Херсонський навчально-виховний комплекс №7 за адресою: м. Херсон, вул. Перекопська, 171-а (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Дошкільний підрозділ Херсонського навчального виховного комплексу №9 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Дорофеєва, 11 (дитячі ігрові майданчики, п`ять спортивних майданчиків, зокрема: спортивний майданчик, футбольне поле, баскетбольне поле, спортивний майданчик зі спортспорудами, спортивний майданчик з тренажерами);

- Херсонська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів №12 з поглибленим вивченням французької мови Херсонської міської ради за адресою: с. Кіндійка, вул. Квіткова, 1 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів №14 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Гетьмана Сагайдачного, 20 (дитячий ігровий майданчик, два спортивні майданчики);

- Антонівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №18 за адресою: с. Антонівка-1, вул. Херсонська, 83 (дитячий ігровий майданчик, три спортивні майданчики, зокрема: тренажерний комплекс, волейбольно-баскетбольне поле, спортивний майданчик);

- Херсонська багатопрофільна гімназія №20 ім. Б. Лавреньова за адресою: м. Херсон, вул. Віктора Гошкевича, 2 ( дитячий ігровий майданчик);

- Антонівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №21 Херсонської міської ради за адресою: смт. Антонівка, вул. Центральна, 2 (дитячий ігровий майданчик);

- Комишанська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №26 за адресою: с. Комишани, вул. Радянська (Центральна), 60 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №32 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Перекопська, 171-Б (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонський навчально-виховний комплекс "Дошкільний навчальний заклад - загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів" №33 за адресою: м. Херсон, пров. Приміський, 7 (дитячий ігровий майданчик, чотири спортивні майданчики, зокрема: волейбольний, баскетбольний, футбольний, гандбольний майданчики);

- Зеленівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №38 Херсонської міської ради за адресою: смт. Зеленівка, вул. Степова, 20-а (дитячий ігровий майданчик, тренажерний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №41 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Карбишева, 30 (дитячий ігровий майданчик, три спортивні майданчики, зокрема: велике футбольне поле, волейбольне поле, баскетбольний майданчик);

- Сонячний навчально-виховний комплекс "Дошкільний навчальний заклад - загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів" №43 за адресою: с. Сонячне, вул. Робоча, 3 (дитячий ігровий майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №44 за адресою: м. Херсон, вул. Тарле, 10 (дитячий ігровий майданчик, п`ять спортивних майданчиків, зокрема: два волейбольні поля, гандбольний, баскетбольний майданчики);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №45 за адресою: м. Херсон, вул. Тарле, 12 (дитячий ігровий майданчик, спортивний комплекс з вуличними тренажерами);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №46 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Фрітаун, 82 (дитячий ігровий майданчик, майданчик з футбольним полем);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №50 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Кримська, 135 (дитячий ігровий майданчик, два спортивних майданчика, зокрема: універсальний та волейбольний);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №52 з поглибленим вивченням української мови за адресою: м. Херсон, вул. Кримська, 135 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №53 за адресою: м. Херсон, вул. О. Шовкуненка, 86-а (дитячий ігровий майданчик, два спортивних майданчика, зокрема: майданчик з вуличним тренажерами, майданчик для міні-футболу);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №54 з поглибленим вивченням іспанської та інших іноземних мов за адресою: м. Херсон, вул. Л. Заменгофа, 6а (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №55 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Лавреньова, 9б (дитячий ігровий майданчик, чотири спортивні майданчики, зокрема: волейбольний, гандбольний майданчики, футбольне поле, майданчик для міні-футболу);

- Херсонський навчально-виховний комплекс №56 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. 49 Гв. Дивізії, 9 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик з вуличними тренажерами);

- Жовтневська школа - сад №86 за адресою: с. Інженерне, б.9-а (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонський Таврійський ліцей мистецтв за адресою: м. Херсон, вул. Вишнева,44 (дитячий ігровий майданчик, майданчик з вуличними тренажерами);

- Херсонський дитячий оздоровчий центр "Юнга" за адресою: м. Херсон, вул. Дорофеєва, 32 (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- НВО "ХАБАД" Херсонської міської громадської організації сприяння та допомоги єврейській освіті за адресою: м. Херсон, вул. Стрітенська, 1-а (дитячий ігровий майданчик, спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів №2 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Білоруська, 1 (спортивний майданчик);

- Херсонська міська дитячо-юнацька спортивна школа №3 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Офіцерська, 100 (спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів №5 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Сухарна, 9/4 (спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №13 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Церковна, 19 (спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів №15 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Пров. Комбайновий, 13 (чотири спортивні майданчики, зокрема: футбольне поле, баскетбольне поле, волейбольне поле, тренажерний комплекс);

- Степанівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №17 Херсонської міської ради за адресою: с. Степанівка, вул. Джона Говарда, 63 (три спортивні майданчики, зокрема: тренажерний комплекс, волейбольне поле, футбольне поле);

- Херсонська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів №27 з поглибленим вивченням інформатики та іноземних мов Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Кедровського, 8а (спортивний майданчик);

- Херсонська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів №31 з поглибленим вивченням історії, права, іноземних мов Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, пр. Ушакова, 79-а (вісім спортивних майданчиків, зокрема: два волейбольні майданчики, майданчик для міні-футболу, майданчик для баскетболу, бігові доріжки, сектор для метання м`яча, яма для стрибків у довжину, тренажерний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа ІІ-ІІІ ступенів №34 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Богородицька, 32 (два спортивні майданчики, зокрема: штучне футбольне поле, тренажерний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №35 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, провул. Смоленський, б. 80 (спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №36 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Перекопська, 173а (спортивний майданчик);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №39 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. 1 Текстильна, 1 (два спортивні майданчики);

- Херсонський навчально-виховний комплекс №48 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. 28 Армії, 14 (майданчик зі снарядами);

- Херсонська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №57 з поглибленим вивченням іноземних мов Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Шенгелія, 9 (спортивний майданчик для міні-футболу);

- Херсонський навчально-виховний комплекс "ЗОШ II ступеня - ліцей журналістики, економіки та правознавства" Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Стрітенська, 17 (три спортивні майданчики, зокрема: спортивний майданчик, волейбольний майданчик, майданчик для міні-футболу);

- Херсонський Академічний ліцей ім. О.В. Мішукова при Херсонському державному університеті Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Гімназійна, 27 (майданчик з вуличними тренажерами).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на території навчальних закладів міста Херсона розміщені дитячі та спортивні майданчики, власником яких є Херсонська міська рада, та які перебувають на балансі Управління освіти Херсонської міської ради. Відповідно до Правил благоустрою території, забезпечення чистоти і порядку у м. Херсоні, затверджених рішенням Херсонської міської ради № 221 від 31.05.2011 року, елементами благоустрою є серед іншого обладнання (елементи) дитячих, спортивних, господарчих, торговельних та інших майданчиків, а заходами з благоустрою міста є роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації впорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання, здійснення заходів, передбачених цими Правилами.

Позивач посилався на те, що згідно п. 5 ч. 2 ст. 18 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані проводити згідно з планами, затвердженими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, інвентаризацію та паспортизацію закріплених за ними об`єктів благоустрою (їх частин), що здійснюється у порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Прокурор зазначає, що цільове використання дитячих та спортивних майданчиків, а також використання їх у справному стані та підтримання такого стану забезпечується шляхом проведення технічної інвентаризації та паспортизації таких майданчиків. Проте, на запит прокурора з проханням повідомити, чи затверджувалися плани технічної інвентаризації та паспортизації дитячих майданчиків, які розташовані на території загальноосвітніх навчальних закладів міста, а також чи проведена технічна інвентаризація та паспортизація зазначених дитячих майданчиків, Херсонська міська рада листом від 05.04.2019 р. № 8-2598-11/12 повідомила, що міським бюджетом на 2019 рік не передбачено кошти на проведення управлінням освіти міської ради технічної інвентаризації та паспортизації дитячих майданчиків, розташованих на території загальноосвітніх навчальних закладів.

Звертаючись з позовом до суду, прокурор посилався на те, що відповідачем, як власником, не вжито навіть першочергових заходів для організації проведення технічної інвентаризації та паспортизації, що свідчить про незаконну бездіяльність відповідача, яка ставить під загрозу закріплені ст. 3, 27 Конституції України права дітей на життя, охорону здоров`я та грубо порушує вимоги Закону України "Про благоустрій населених пунктів" щодо безконтрольності за технічним станом дитячих майданчиків, чим може завдати тяжких наслідків здоров`ю дітей міста.

В обґрунтування права на звернення до суду прокурор посилався на те, що відповідно до ст. 39 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" державний контроль за дотриманням законодавства у сфері благоустрою території населених пунктів здійснюється місцевими державними адміністраціями. В свою чергу, Законом України "Про місцеві державні адміністрації" не передбачено повноваження місцевої державної адміністрації щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства з благоустрою у населених пунктах відповідними органами місцевого самоврядування. Крім того, нормативного акту, який затверджував би порядок проведення контролю у сфері благоустрою місцевими державними адміністраціями не затверджено. На підставі викладеного, позивач вважає, що саме прокурор має процесуальну дієздатність на звернення до суду з даним позовом в інтересах держави, оскільки Херсонська міська рада, як власник об`єктів благоустрою, а саме: дитячих ігрових та спортивних майданчиків, не здійснює самоврядний контроль у сфері благоустрою, а орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функцій у даних спірних правовідносинах відсутній.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 06.09.2019 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Херсонська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, звертаючись з позовом до Херсонської міської ради, заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури Херсонської області обґрунтовував необхідність такого звернення допущенням відповідачем протиправної бездіяльності по розробленню та затвердженню планів технічної інвентаризації та паспортизації дитячих ігрових та спортивних майданчиків, що порушує гарантовані державою програми, соціальні гарантії в сфері охорони життя і здоров`я дітей.

При цьому, прокурор посилався на те, що Законом України "Про місцеві державні адміністрації" не передбачено повноважень місцевої державної адміністрації щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства з благоустрою у населених пунктах відповідними органами місцевого самоврядування, та взагалі відсутній нормативний акт, який затверджував би порядок проведення контролю у сфері благоустрою місцевими державними адміністраціями. З огляду на те, що Херсонська міська рада як власник об`єктів благоустрою не виконує покладених на неї обов`язків у сфері благоустрою, відповідно і самоврядний контроль з боку з цього органу відсутній.

В даній справі суд першої інстанції дійшов висновку про наявність у прокурора процесуальної дієздатності на звернення до суду з позовом зі статусом позивача.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках.

Спеціальним законом, яким визначаються виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

За приписами ч. 3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Відтак, представництво прокурором інтересів держави у суді: по-перше, може бути реалізовано у виключних випадках, зокрема у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; по-друге, прокурор у позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, зазначає орган, уповноважений державною здійснити відповідні функції у спірних правовідносинах; по-третє, прокурор повинен пересвідчитися, що відповідний державний орган не здійснює захисту інтересів держави (тобто, він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається), приміром, повідомити такий державний орган про виявлені порушення, а у разі не вчинення цим органом дій спрямованих на захист інтересів держави, представляти інтереси держави в суді відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», навівши відповідне обґрунтування цього.

Слід зазначити, що відповідно до ст. 39 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" державний контроль за дотриманням законодавства у сфері благоустрою території населених пунктів здійснюється місцевими державними адміністраціями.

Порядок здійснення державного контролю у сфері благоустрою населених пунктів визначається цим Законом та іншими законодавчими актами.

Однак, судом першої інстанції вірно зазначено, що нормативного акту, який затверджував би порядок проведення контролю у сфері благоустрою місцевими державними адміністраціями не затверджено, а Законом України "Про місцеві державні адміністрації" не передбачено повноваження місцевої державної адміністрації щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства з благоустрою у населених пунктах відповідними органами місцевого самоврядування.

Статтею 40 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" передбачено, що самоврядний контроль у сфері благоустрою населених пунктів здійснюється сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами.

Як вбачається з позовних вимог, прокурор просить визнати протиправною бездіяльність та зобов`язати Херсонську міську раду вчинити дії по розробленню та затвердженню планів технічної інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків, які розташований на території освітніх закладів міста Херсона. Таким чином, відповідачем є відповідна міська рада, а тому самоврядний контроль також виключається.

Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2018 року у справі №804/2244/18.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що у постанові від 15 жовтня 2019 року у справі №810/3894/17 Верховний Суд вказав на те, що особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен з таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним та не знаходиться у підпорядкуванні жодного органу. Таким чином, позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. У такій категорії справ орган прокуратури повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.

У справі, що розглядається, прокурор в адміністративному позові зазначив, що захисту полягають інтереси держави у сфері охорони дитинства шляхом створення безпечних умов для життя і здорового розвитку дитини, які порушено протиправною бездіяльністю органу місцевого самоврядування.

У Преамбулі Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (у редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21 грудня 1995 року), яку ратифіковано Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, зазначено, що дитина, внаслідок її фізичної і розумової незрілості, потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи належний правовий захист як до, так і після народження. Статтею 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону дитинства» забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити. Охорона дитинства - система державних та громадських заходів, спрямованих на забезпечення повноцінного життя, всебічного виховання і розвитку дитини та захисту її прав.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що держава гарантує дитині право на охорону здоров`я, безоплатну кваліфіковану медичну допомогу в державних і комунальних закладах охорони здоров`я, сприяє створенню безпечних умов для життя і здорового розвитку дитини, раціонального харчування, формуванню навичок здорового способу життя.

Відтак, обов`язок органів державної влади та місцевого самоврядування полягає у створенні, у межах визначених законом повноважень, умов для комфортного та безпечного життя дитини, отримання освіти, соціального захисту, всебічного розвитку тощо, зокрема, й шляхом створення та належного утримання об`єктів благоустрою населених пунктів.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 822/3692/17.

З огляду на все вищезазначене, колегія суддів приходить до висновку, що в даній справі прокурор наділений процесуальною дієздатністю на звернення до суду з відповідним позовом, та належним чином обґрунтував, що подання такого позову мало на меті захист «інтересів держави», у зв`язку з чим суд першої інстанції правомірно прийняв до провадження вказану позовну заяви та розглянув її по суті.

Викладені в апеляційній скарзі з цього приводу доводи є необґрунтованими та спростовуються викладеним вище.

Що стосується пропуску позивачем строку звернення до суду, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Обґрунтовуючи дотримання строку звернення до суду, прокурор посилався на те, що про наявність порушень з боку Херсонської міської ради прокуратурі стало відомо лише з листів Херсонської міської ради від 05.04.2019 року, від 26.04.2019 року, від 26.06.2019 року, а тому позов подано у межах встановленого тримісячного строку.

З матеріалів справи встановлено, що листом від 22.03.2019 року Херсонська місцева прокуратура звернулась до Херсонського міського голови з проханням надати інформацію стосовно того, чи затверджувались плани технічної інвентаризації та паспортизації дитячих майданчиків, які розташовані на території загальноосвітніх навчальних закладів міста та чи проведена технічна інвентаризація та паспортизація зазначених дитячих майданчиків.

Зазначене звернення було обумовлено опрацюванням місцевою прокуратурою статті в електронних ЗМІ та моніторингом рішень органів місцевого самоврядування за 2017-2018 роки.

Листом від 02.04.2019 року (вхід. 05.04.2019 року № 73-598/вх19) Херсонська міська рада повідомила Херсонській місцевій прокуратурі про те, що у міському бюджеті на 2019 рік управлінню освіти не передбачено кошти на проведення технічної інвентаризації та паспортизації дитячих майданчиків, розташованих на території загальноосвітніх навчальних закладів, підпорядкованих даному управлінню.

Крім того, листом від 18.06.2019 року Херсонська місцева прокуратура просила повідомити Херсонську міську раду про те, які заходи вживались міською радою для проведення технічної інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків, чи передбачались додаткові кошти на проведення таких заходів.

На вказаний лист Херсонська міська рада листом від 26.06.2019 року повідомила позивача про те, що у зв`язку з обмеженістю коштів у міському бюджеті на 2019 рік та проблемою забезпечення низки нагальних потреб міста, управлінню освіти Херсонської міської ради не передбачено кошти на проведення технічної інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків, розташованих на території закладів загальної середньої освіти Херсонської міської ради.

З позовом до суду першої інстанції Херсонська місцева прокуратура звернулась 01.07.2019 року.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що про наявність обставин, з якими процесуальний закон пов`язує право суб`єкта владних повноважень на звернення до суду позивачу стало відомо саме з листів-відповідей Херсонської міської ради, а тому погоджується з думкою суду першої інстанції, про дотримання Херсонською місцевою прокуратурою тримісячного строку звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України та про відсутність підстав для залишення поданого позову без розгляду.

Переглядаючи справу в апеляційному порядку щодо суті позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 44 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, встановлення відповідно до законодавства правил з питань благоустрою території населеного пункту, забезпечення в ньому чистоти і порядку, торгівлі на ринках, додержання тиші в громадських місцях, за порушення яких передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями статті 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Заходи з благоустрою населених пунктів - роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації упорядкування об`єктів благоустрою з урахуванням особливостей їх використання.

Пунктом 5 частини другої статті 18 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані, зокрема, проводити згідно з планами, затвердженими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, інвентаризацію та паспортизацію закріплених за ними об`єктів благоустрою (їх частин), що здійснюються у порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

В свою чергу, на виконання вимог ст. 18 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 29.10.2012 року затверджено Інструкцію з проведення технічної інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою населених пунктів №550, яку зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.11.2012 року за №1937/22249 (далі - Інструкція №550), яка визначає порядок проведення робіт з технічної інвентаризації та паспортизації парків (гідропарків, лугопарків, лісопарків, парків культури та відпочинку, парків - пам`яток садово-паркового мистецтва, спортивних, дитячих, історичних, національних, меморіальних та інших), рекреаційних зон, садів, скверів та майданчиків, пам`яток культурної та історичної спадщини, майданів, площ, бульварів, проспектів, вулиць, доріг, провулків, узвозів, проїздів, пішохідних та велосипедних доріжок, пляжів, кладовищ, інших територій загального користування; прибудинкових територій; територій будівель та споруд інженерного захисту територій; територій підприємств, установ, організацій та закріплених за ними територій на умовах договору, а також інших об`єктів благоустрою в межах населеного пункту (крім земельних ділянок, на яких розташовано вказані об`єкти).

Вказана Інструкція розроблена з метою проведення технічної інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою населених пунктів.

Згідно пункту 1.3 Інструкції № 550 паспортизація об`єктів благоустрою - складання технічних паспортів об`єктів благоустрою за результатами їх інвентаризації.

Технічна інвентаризація об`єктів благоустрою - сукупність заходів з обстеження, спрямованих на підтвердження наявності об`єктів нерухомого майна, елементів благоустрою та оцінку їх технічного стану, а також наявності інженерних мереж на об`єкті благоустрою.

Згідно пункту 1.4 Інструкції №550 технічна інвентаризація та паспортизація об`єктів благоустрою проводяться власником, балансоутримувачем або виконавцем на підставі договору із замовником або самостійно.

Пункту 1.5 Інструкції №550 визначено, що технічна інвентаризація об`єктів благоустрою може бути плановою або позаплановою.

Планова технічна інвентаризація повинна проводитись згідно з планами, затвердженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування.

Позапланова технічна інвентаризація проводиться у разі: введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта благоустрою; закінчення ремонту об`єкта благоустрою; зміни власника (балансоутримувача) об`єкта благоустрою; протиправного знищення чи пошкодження об`єкта благоустрою; надзвичайної ситуації техногенного або природного характеру на об`єкті благоустрою; прийняття рішення про її проведення власником (балансоутримувачем) об`єкта благоустрою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста).

Згідно частини 1 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить: затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів; затвердження правил благоустрою територій населених пунктів.

Із системного аналізу наведених правових норм вбачається, що на Херсонську міську раду як орган місцевого самоврядування покладено повноваження щодо інвентаризації та паспортизації закріплених за нею об`єктів благоустрою, шляхом, зокрема, затвердження планів проведення інвентаризації, створення інвентаризаційної комісії тощо.

Відповідно до ст. 13 Закону №2807-ІV до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: 1) території загального користування; 2) прибудинкові території; 3) території будівель та споруд інженерного захисту територій; 4) території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору. До об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту.

При цьому, згідно п. 8 ч. 1 ст. 21 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, зокрема, обладнання (елементи) дитячих, спортивних та інших майданчиків.

В ході розгляду справи встановлено та не заперечувалось сторонами по справі, що дитячі та спортивні майданчики, про які йде мова у поданому позові, розташовані на території загальноосвітніх навчальних закладів міста Херсона, а тому відповідно до вищевказаних приписів Закону України "Про благоустрій населених пунктів" є об`єктами благоустрою.

У додатку до листа Управління освіти Херсонської міської ради від 09.01.2019 року № 01-29/01 зазначено перелік дитячих ігрових та спортивних майданчиків, які розташовані на території освітніх закладів та які знаходяться у віданні Управління освіти Херсонської міської ради.

Листом від 26.04.2019 року № 8-3382-11/12 виконавчий комітет Херсонської міської ради повідомив Херсонську місцеву прокуратуру про те, що Управління освіти Херсонської міської ради є балансоутримувачем дитячих та спортивних майданчиків закладів освіти міста. Також повідомлено, що з моменту прийняття на облік основних засобів балансоутримувач не змінювався, а власником дитячих та спортивних майданчиків закладів освіти міста є міська рада.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, Херсонська міська рада у поданій апеляційній скарзі посилалась на те, що один із спортивних майданчиків, який зазначений у позовній заяві, знаходиться на території навчального закладу, який перебуває у приватній власності, а саме - НВО "ХАБАД" Херсонської міської громадської організації сприяння та допомоги єврейській освіті, що виключає обов`язок Херсонської міської ради здійснювати технічну інвентаризацію та паспортизацію вказаного спортивного майданчика.

Для з`ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, П`ятим апеляційним адміністративним судом ухвалою від 28.11.2019 року було витребувано від Херсонської міської ради письмові відомості та докази стосовно того, хто є власником, а також балансоутримувачем спортивного майданчика, розташованого на території НВО "ХАБАД" Херсонської міської громадської організації сприяння та допомоги єврейській освіті за адресою: м. Херсон, вул. Стрітенська, 1-а. Крім того, Херсонську міську раду було зобов`язано надати інформацію стосовно того, чи передавався спортивний майданчик, розташований на території НВО "ХАБАД" Херсонської міської громадської організації сприяння та допомоги єврейській освіті, в оренду і у разі здійснення такої передачі - надати відповідні письмові докази.

На виконання вимог ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду про витребування доказів Управління освіти Херсонської міської ради надало довідку від 06.12.2019 року № 1028/06-18, згідно якої спортивне обладнання (карусель, турнік, драбина, драбина вертикальна), яке знаходиться на території закладу недержавного навчально-виховного об`єднання "Дошкільний заклад - спеціалізована школа І-ІІІ ступенів "ХАБАД" з поглибленим вивченням івриту та англійської мови" використовується як дитячий спортивний майданчик. Також згідно вказаної довідки, спортивне обладнання (дитячий спортивний майданчик) перебуває на балансі Управління освіти Херсонської міської ради, а власником являється Херсонська міська рада.

Крім того, з наданої копії договору безоплатного користування (позички) комунального майна міської територіальної громади, укладеного 23.10.2012 року Управлінням комунальної власності Херсонської міської ради (Позичкодавець) та недержавним навчально-виховним об`єднанням "Дошкільний заклад - спеціалізована школа І-ІІІ ступенів "ХАБАД" з поглибленим вивченням івриту та англійської мови" (Користувач) вбачається, що згідно вказаного договору Позичкодавець передав, а Користувач прийняв у безоплатне користування цілісний майновий комплекс середньої загальноосвітньої школи загальноосвітнього закладу І-ІІІ ступенів. У переліку майна, яке було передано за вказаним договором відсутній спортивний майданчик (спортивне обладнання).

Таким чином, в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції з`ясовано, що балансоутримувачем всіх дитячих ігрових майданчиків та спортивних майданчиків, зазначених у поданому позові, є Управління освіти Херсонської міської ради, а власником - Херсонська міська рада.

З приписів ст. 18 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" та Інструкції № 550 слідує, що технічна інвентаризація та паспортизація об`єктів благоустрою проводяться власниками, балансоутримувачами або виконавцями на підставі договору із замовником або самостійно. При цьому, така інвентаризація повинна проводитись згідно з планами інвентаризації та паспортизації закріплених за ними об`єктів благоустрою (їх частин).

Враховуючи, що згідно ст. 10 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" саме до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить, зокрема, затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів, та зважаючи на те, що Херсонська міська рада є власником зазначених у позовній заяві дитячих ігрових та спортивних майданчиків, колегія суддів погоджується з доводами позивача про те, що саме до повноважень Херсонської міської ради належить проведення технічної інвентаризації та паспортизації зазначених об`єктів благоустрою.

Цього обов`язку не змінює і посилання відповідача на перебування одного із спортивних майданчиків у віданні НВО "ХАБАД" Херсонської міської громадської організації сприяння та допомоги єврейській освіті, оскільки як встановлено в ході розгляду справи, дитячий спортивний майданчик, розташований на території НВО "ХАБАД" є власністю саме Херсонської міської ради та перебуває на балансі Управління освіти Херсонської міської ради, до обов`язків яких згідно пункту 1.4 Інструкції №550 і віднесено проведення його технічної інвентаризації та паспортизації.

В свою чергу, з положень Інструкції № 550 випливає, що проведенню планової технічної інвентаризації та паспортизації закріплених за підприємствами, установами та організаціями об`єктів благоустрою передує затвердження органами державної влади, органами місцевого самоврядування відповідних планів технічної інвентаризації та паспортизації.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, з листів Херсонської міської ради від 05.04.2019 року № 8-2598-11/12, від 26.06.2019 року № 8-5373-11/12 вбачається, що Херсонською міською радою не вирішувалось питання щодо затвердження плану технічної інвентаризації та паспортизації дитячих майданчиків, які розташовані на території загальноосвітніх навчальних закладів міста. При цьому зазначено про відсутність коштів на проведення технічної інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків.

Доказів щодо проведення технічної інвентаризації та паспортизації зазначених у позовній заяві дитячих та спортивних майданчиків відповідачем та третьою особою також не надано.

Таким чином, відповідачем не виконано покладеного на нього обов`язку щодо вжиття належних заходів з благоустрою, зокрема, в частині затвердження планів інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків, які розташовані на території загальноосвітніх навчальних закладів міста Херсона.

Посилання Херсонської міської ради на відсутність з її боку порушень в цій частині, з огляду на щорічне проведення матеріальним відділом централізованої бухгалтерії при управлінні освіти Херсонської міської ради інвентаризації дитячих ігрових та спортивних майданчиків, розташованих на території загальноосвітніх навчальних закладів міста, є безпідставним, з огляду на наступне.

Так, в матеріалах справи наявні інвентарні картки обліку основних засобів в бюджетних установах.

Колегія суддів звертає увагу на те, що облік основних заходів в даному випадку здійснюється в рамках Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", який визначає правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні. Відповідно до ст. 10 цього Закону України для забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства зобов`язані проводити інвентаризацію активів і зобов`язань, під час якої перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан і оцінка.

Об`єкти і періодичність проведення інвентаризації визначаються власником (керівником) підприємства, крім випадків, коли її проведення є обов`язковим згідно з законодавством.

В свою чергу, звертаючись з позовом до суду першої інстанції, заступник керівника Херсонської місцевої прокуратури посилався на недотримання відповідачем вимог Закону України "Про благоустрій населених пунктів" та Інструкції № 550 в частині не затвердження планів саме технічної інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою, що не має нічого спільного з інвентаризацією активів, яка проводиться у відповідача щороку.

З огляду на зазначене, наявність доказів проведення матеріальним відділом централізованої бухгалтерії при управлінні освіти Херсонської міської ради інвентаризації основних засобів не звільняє відповідача від обов`язку проведення технічної інвентаризації та паспортизації дитячих та спортивних майданчиків, розташованих на території закладів освіти міста Херсона.

Судом першої інстанції вірно не прийнято до уваги посилання представників відповідача та третьої особи на те, що об`єктами благоустрою є тільки ті дитячі та спортивні майданчики, які розташовані на території загального користування, тоді як, на думку відповідача, територія навчальних закладів не є територією загального користування, з огляду на те, що приписами ст. 13 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" визначено, що до об`єктів благоустрою населених пунктів належать, серед іншого, території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є, зокрема, обладнання (елементи) дитячих, спортивних та інших майданчиків.

Стосовно посилань апелянта на те, що вжиття розглядуваних заходів з благоустрою відноситься до дискреційних повноважень міської ради, в які не вправі втручатись суд, колегія суддів зазначає наступне.

На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими необхідно розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

З огляду на наведене, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку, вжиття заходів щодо проведення інвентаризації та паспортизації належних міській раді дитячих та спортивних майданчиків є обов`язком відповідача, визначеним Законом; у відповідача відсутня можливість вибору діяти чи ні, вживати такі заходи або ні, а тому зазначені повноваження не є дискреційними.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Така правова позиція узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 22.12.2018 року у справі № 804/1469/17, від 14.08.2019 року у справі №0640/4434/18, від 12.09.2019 року у справі №0640/4248/18.

Одночасно, щодо ефективності обраного судом першої інстанції способу захисту, колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 245 КАС України суд має право визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язати вчинити певні дії.

В контексті обставин спору колегія суддів вважає обґрунтованим та ефективним застосування саме такого способу захисту.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено обставини у справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Херсонської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2019 року -залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Судове рішення складено у повному обсязі 24.12.2019 р.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька