Справа № 808/618/16
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

24 грудня 2019 року

м. Київ

справа №808/618/16

провадження №К/9901/34850/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів: Берназюка Я.О., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2016 в справі № 808/618/16 за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, третя особа: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

16.12.2019 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2016 в справі № 808/618/16.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України), Суд дійшов висновку, що вказану скаргу належить залишити без руху з огляду на таке.

Згідно з частинами першою-третьою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У касаційній скарзі заявлене клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивоване тим, що представництво інтересів ОСОБА_1 як позивача у судах першої та апеляційної інстанцій під час розгляду справи № 808/618/16 здійснювалося представниками за довіреністю, які, як зазначає заявник, не повідомили йому про те, що рішення суду апеляційної інстанції ухвалено не на користь ОСОБА_1 і про можливість оскарження постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду в касаційному порядку. Саме тому, на думку заявника, він об`єктивно не міг знати про ухвалене рішення і про своє право на касаційне оскарження постанови.

У той же час ОСОБА_1 зауважує, що особисто судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій він не отримував, а тільки 09.12.2019 звернувся до канцелярії Запорізького окружного адміністративного суду із заявою про видавання судових рішень. Як зазначив позивач, 12.12.2019 він отримав копії судових рішень особисто і з`ясував, що суд апеляційної інстанції відмовив у його позові. Наголошує, що оскільки представники не повідомили йому про результати апеляційного розгляду справи і про його право на касаційне оскарження ухваленого судового рішення, він не міг вчасно подати касаційну скаргу на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2019 у справі № 808/618/16.

З огляду на наведене ОСОБА_1 вважає поважними причини пропуску ним строку на касаційне оскарження, а тому просить поновити йому процесуальний строк для звернення до суду з касаційною скаргою.

Верховний Суд зауважує, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє пануванню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з касаційною скаргою обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду щодо перегляду судового рішення, відносини стають стабільними.

Зважаючи на встановлені обставини справи, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження неповажними, оскільки про оскаржене судове рішення суду апеляційної інстанції позивач повинен був дізнатися ще у серпні 2016 року, натомість з касаційною скаргою до Верховного Суду у цій справі звернувся 13.12.2019, що свідчить про пропущення позивачем тридцятиденного строку на касаційне оскарження судового рішення. У той же час заявник не зазначив про наявність жодних об`єктивних та непереборних перешкод для того, аби оскаржити постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2016 в касаційному порядку вчасно (у встановлений процесуальним законом строк).

З цих підстав Суд доходить висновку, що заявник не навів причин та не надав на їхнє підтвердження доказів, які давали би підстави для висновку про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі позивача, обставин, які б зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом тридцятиденного строку звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою.

Отже, колегія суддів суду касаційної інстанції встановила, що касаційну скаргу скаржник подав поза межами встановленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження, а доказів, які б переконливо свідчили про поважність причин пропуску такого строку, заявник суду не надав. Тому в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження треба відмовити.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки касаційну скаргу подано без дотримання вимог, встановлених КАС України, таку треба залишити без руху на підставі частини другої статті 332 КАС України та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків, а саме: подати заяву, у якій навести інші підстави та надати відповідні докази для поновлення строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтями 169, 329, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в:

1. Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2016 в справі № 808/618/16

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.07.2016 в справі № 808/618/16 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, у відкритті касаційного провадження у цій справі буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя Я.О. Берназюк

Суддя О.П. Стародуб