Справа № 160/12694/19
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 грудня 2019 р. Справа № 160/12694/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В. перевіривши матеріали адміністративного позову Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності,-

ВСТАНОВИВ:

17 грудня 2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Первинної професуійної спілки "Правозахисники країни" до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому позивач просить визнати протиправною бездіяльність ГУНП в Донецькій області щодо ненадання в п`ятиденний термін, що передбачений ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», запитуваної інформації відповідно до запиту Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» від 18.06.2019 року за вих. № 609.

Згідно з п.п. 3, 6 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд, дослідивши матеріали адміністративного позову, дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, з огляду на таке.

В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що Первинна професійна спілка "Правозахисники країни 18 червня 2019 року направила запит за вих. №609 начальникові ГУНП в Донецькій області Семенишину М.О. з проханням надати на електронну адресу та письмово на адресу профспілки інформацію. Запит отримано ГУНП в Донецькій області 18 червня 2019 року, про що свідчить скріншот, зроблений з електронної пошти відправника. Запит надіслано на сайт Національної поліції України.

Листом від 24 червня 2019 року за вих. № 113зі/05/12-2019, тобто, з порушенням п`ятиденного терміну, що передбачений ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», ГУНП в Донецькій області надало відповідь на запит Профспілки, з приводу чого, позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з означеним позовом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації.

З матеріалів адміністративного позову судом встановлено, що запит від 18 червня 2019 року за вих. № 609 на ім`я начальника ГУНП в Донецькій області Семенишина М.О. позивачем направлявся в порядку ч. 1 ст. 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Відповідно до вказаної норми профспілки, їх об`єднання мають право одержувати безоплатно інформацію від роботодавців або їх об`єднань, державних органів та органів місцевого самоврядування з питань, що стосуються трудових і соціально-економічних прав та законних інтересів своїх членів, а також інформацію про результати господарської діяльності підприємств, установ або організацій. Зазначена інформація має бути надана не пізніше п`ятиденного терміну.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Дослідивши зміст запиту від 18 червня 2019 року за вих. № 609, зміст якого наведений позивачем і в адміністративному позові, судом встановлено, що позивач запитував у начальника ГУНП в Донецькій області Семенишина М.О. таку інформацію:

- чи записувався ОСОБА_1 на прийом до начальника ГУНП в Донецькій області протягом 2019 року, просив зазначити дати запису та відомості про те, чи був здійснений прийом або чи було відмовлено у прийомі і чому саме (зазначити законні підстави);

- з якими питаннями ОСОБА_1 звертався до начальника ГУНП в Донецькій області на особистому прийомі;

- чи обговорювалось на особистому прийомі питання щодо ненадання ОСОБА_1 для ознайомлення матеріалів службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Донецькій області №3262 від 21.12.2018;

- яким чином було вирішено питання щодо ненадання ОСОБА_1 для ознайомлення матеріалів службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Донецькій області №3262 від 21.12.2018;

- які заходи вжито до відповідальних працівників за ненадання для ознайомлення матеріалів службового розслідування відносно ОСОБА_1 , призначеного наказом ГУНП в Донецькій області від 21.12.2018 №3262, для здійснення конституційного права на захист та права ознайомитись з усіма матеріалами службового розслідування відповідно до вимог ст.18 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції»;

- чи ознайомлений ОСОБА_1 станом на 18.06.2019 року з усіма матеріалами службового розслідування (пояснення, відеозаписи, довідки, акти, висновки тощо), якщо так, то з якими саме матеріалами та коли (якщо не ознайомлений - зазначити, з яких причин).

Отже, з наведеного видно, що означений запит не стосується отримання публічної інформації, оскільки стосується інформації щодо ознайомлення члена Профспілки - ОСОБА_1 із результатами проведеного службового розслідування та інформації щодо відвідування вказаною особою особистого прийому начальника ГУНП в Донецькій області, вказана інформація за своєю природою не може відноситися до публічної інформації.

Відповідно до ст. 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Тобто, з контексту наведених норм видно, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до положень ст. 243 Кодексу законів про працю України (надалі -КЗпП України) відповідно до Конституції України та Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», громадяни України мають право на основі вільного волевиявлення без будь-якого дозволу створювати професійні спілки з метою представництва, здійснення і захисту своїх трудових та соціально-економічних прав та інтересів, вступати до них та виходити з них на умовах і в порядку, визначених їх статутами, брати участь у роботі професійних спілок.

Держава визнає професійні спілки повноважними представниками працівників і захисниками їх трудових, соціально-економічних прав та інтересів в органах державної влади та місцевого самоврядування, у відносинах з власником або уповноваженим ним органом, а також з іншими об`єднаннями громадян.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 40 Закону України «Про професійні спілки їх права та гарантії діяльності», члени виборних органів профспілок, об`єднань профспілок, а також повноважні представники цих органів мають право: вимагати і одержувати від роботодавця, іншої посадової особи відповідні документи, відомості та пояснення, що стосуються умов праці, виконання колективних договорів та угод, додержання законодавства про працю та соціально-економічних прав працівників.

Позивач вказав, що питання, які були висвітлені в запиті профспілки до ГУНП в Донецькій області від 18 червня 2019 року за вих. № 609, цікавлять членів Профспілки, є їхнім законним інтересом, адже відповідно до Статуту Профспілки остання об`єднує працівників в області права, що працюють в установах, організаціях, підприємствах, банківських та фінансових установах, страхових компаніях і суміжних за родом діяльності інших організаціях незалежно від форм власності та видів господарювання.

Також, позивач вказав, що ненадання ГУНП в Донецькій області своєчасної відповіді на запит позивача в п`ятиденний термін перешкоджає останній у реалізації своїх прав, передбачених, зокрема, ст. 28 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Статтею 244 КЗпП України визначено, що права професійних спілок, їх об`єднань визначаються Конституцією України, Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами.

Особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок визначені Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»

За положеннями статті 1 вказаного Закону, професійна спілка (профспілка) - добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання); роботодавець - власник підприємства, установи, організації незалежно від форми власності, виду діяльності, галузевої належності або уповноважений ним орган (керівник) чи фізична особа, яка відповідно до законодавства використовує найману працю;

Професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки (ст.2 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності).

Дія цього Закону поширюється на діяльність профспілок, їх організацій, об`єднань профспілок, профспілкових органів і на профспілкових представників у межах їх повноважень, на роботодавців, їх об`єднання, а також на державні органи та органи місцевого самоврядування(ст. 3 Закону).

Статтею 7 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» передбачено, що членами профспілок можуть бути особи, які працюють на підприємстві, в установі або організації незалежно від форм власності і видів господарювання, у фізичної особи, яка використовує найману працю, особи, які забезпечують себе роботою самостійно, особи, які навчаються в навчальному закладі.

За положеннями ст. 13-1вказаного Закону Професійні спілки, їх об`єднання визнають організації роботодавців, їх об`єднання повноважними представниками роботодавців і захисниками їх законних прав і інтересів, сприяють їх діяльності.

Професійні спілки, їх об`єднання взаємодіють з організаціями роботодавців, їх об`єднаннями на принципах соціального діалогу.

Спори (конфлікти), які виникають між ними, вирішуються в порядку, передбаченому законом.

Професійним спілкам, їх об`єднанням забороняється втручатися у діяльність організацій роботодавців, їх об`єднань.

Згідно зі ст. 19 та ст. 26 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» профспілки, їх об`єднання здійснюють представництво і захист трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілок в державних органах та органах місцевого самоврядування, у відносинах з роботодавцями, а також з іншими об`єднаннями громадян.

У питаннях колективних інтересів працівників профспілки, їх об`єднання здійснюють представництво та захист інтересів працівників незалежно від їх членства у профспілках.

У питаннях індивідуальних прав та інтересів своїх членів профспілки здійснюють представництво та захист у порядку, передбаченому законодавством та їх статутами.

Профспілки, їх об`єднання мають право представляти інтереси своїх членів при реалізації ними конституційного права на звернення за захистом своїх прав до судових органів, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також міжнародних судових установ.

Представництво інтересів членів профспілки у взаємовідносинах з роботодавцями, державними органами та органами місцевого самоврядування здійснюється на основі системи колективних договорів та угод, а також відповідно до законодавства.

Профспілки, їх об`єднання мають право представляти інтереси працівників в органах, що розглядають індивідуальні трудові спори.

Профспілки, їх об`єднання мають право представляти інтереси працівників при вирішенні колективних трудових спорів (конфліктів) у порядку, встановленому законодавством. Представники профспілок беруть участь у діяльності примирних комісій, трудових арбітражів та інших органів, які розглядають колективний трудовий спір (конфлікт) .

Суд зазначає, що визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

При вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі не достатньо застосування виключно формального критерію визначення суб`єктного складу спірних правовідносин (участь у них суб`єкта владних повноважень). Визначальною ознакою для правильного вирішення такого питання є характер правовідносин, із яких виник спір.

Така правова позиція висловлена Великою палатою Верховного Суду у постанові від 21 лютого 2018 року по справі № 520/15749/14-ц.

Згідно з ч.1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Враховуючи викладене, помилковим є намагання поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідач у справі є суб`єктом владних повноважень.

З аналізу ст.28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» випливає, що запит, в порядку зазначеної норми направляється професійними спілками або щодо тих, обставин, які стосуються трудових і соціально-економічних прав та законних інтересів їхніх членів, або щодо результатів господарської діяльності підприємств, установ або організацій.

В даному випадку позивачем направлявся запит від 18 червня 2019 року за вих. №609 з метою захисту трудових прав свого члена ОСОБА_1 , про що самим позивачем зазначено в поданому адміністративному позові.

Отже, в даному випадку направлений запит позивача від 18 червня 2019 року за вих. № 609 не є запитом на отримання публічної інформації, не подавався в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації», стосується трудових прав члена позивача, і в даному випадку відповідач не виступав у даних правовідносинах як суб`єкт владних повноважень - розпорядник публічної інформації, а тому суд дійшов висновку, що Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» помилково звернулася з позовною заявою в порядку адміністративного судочинства, оскільки її права не порушуються у сфері публічних відносин та підлягають захисту за правилами цивільного судочинства.

Отже, спірні правовідносини, які виникли між Первинною професійною спілкою «Правозахисники країни» та Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області не містять ознак публічності, оскільки грунтуються на трудових відносинах, захист таких прав силу приписів ч. 1 ст. 19 ЦПК України, віднесений до компетенції місцевого суду загальної юрисдикції в порядку цивільного судочинства.

Згідно п.1 ч.1 ст.170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.5 ст.170 КАС України, повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Тож, захист прав Первинною професійною спілкою "Правозахисники країни", повинен здійснюватися у порядку визначеному ЦПК України, а відтак у відкритті провадження у цій справі слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 19, 248,256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовною заявою Первинної профспілкової організації Правозахисники країни до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності ГУНП в Донецькій області щодо ненадання в п`ятиденний термін, що передбачений ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», запитуваної інформації відповідно до запиту Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» від 18.06.2019 року за вих. № 609.

Роз`яснити позивачу, що вирішення даного спору здійснюється в порядку цивільного судочинства.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими матеріалами надіслати позивачу за зазначеною у позовній заяві адресою.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня її складення через Дніпропетровський окружний адміністративний суд.

Суддя О.В. Царікова