Справа № 640/2713/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2713/19
УХВАЛА
про призначення справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження

"23" грудня 2019 р. м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Горяйнова А.М. та суддів Файдюка В.В., Чаку Є.В., вирішуючи питання про призначення до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голосіївського районного у місті Києві військового комісаріату, Військово-лікарської комісії Голосіївського району міста Києва та Призовної комісії Голосіївського району міста Києва, за участю третьої особи Бородянського районного військового комісаріату Київської області, про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати дії Голосіївського районного у м. Києві військового комісаріату від 07 грудня 2018 року щодо взяття на військовий облік ОСОБА_1 у Голосіївському районному у м. Києві військовому комісаріаті;

- зобов`язати Голосіївський районний у м. Києві військовий комісаріат зняти ОСОБА_1 з військового обліку у призовній дільниці Голосіївського району м. Києва та повернути особову справу до Бородянського районного військового комісаріату Київської області для повторного взяття на військовий облік;

- визнати протиправним та скасувати рішення (індивідуальний акт) військово-лікарської комісії Голосіївського району м. Києва від 07 грудня 2018 року про придатність ОСОБА_1 до військової служби, на підставі якого призовною комісією Голосіївського району м. Києва було прийнято рішення про придатність ОСОБА_1 до військової служби і призов його на військову службу;

- визнати протиправним та скасувати рішення (індивідуальний акт) призовної комісії Голосіївського району м. Києва від 07 грудня 2018 року про придатність ОСОБА_1 до військової служби і призов на строкову військову службу.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправними дії Голосіївського районного у місті Києві військового комісаріату від 07 грудня 2018 року щодо взяття на військовий облік ОСОБА_1 у Голосіївському районному у місті Києві військовому комісаріаті. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням у частині позовних вимог, у задоволенні яких суд першої інстанції відмовив, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав клопотання про призначення судово-медичної експертизи, про його виклик у якості свідка та про розгляд справи за участю сторін.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року та запропоновано відповідачам та третій особі подати відзив на апеляційну скаргу разом з доказами його надсилання (надання) іншим учасникам справи та заперечення проти заяв і клопотань скаржника, зокрема, стосовно клопотань про призначення судово-медичної експертизи та про виклик свідка.

Станом на 23 грудня 2019 року учасники справи не подали до суду відзиви на апеляційну скаргу та заперечення проти поданих позивачем клопотань.

Надаючи оцінку доводам клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-медичної експертизи, яке було подане одночасно з апеляційною скаргою, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Аналіз вказаної норми права свідчить про те, що призначення судом експертизи є обов`язковим за наявності певних умов. Об`єктом для проведення експертизи можуть бути обставини, які входять до предмету доказування.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

У клопотанні про призначення судово-медичної експертизи ОСОБА_1 просив поставити на вирішення експертам наступні питання:

- Чи наявні станом на дату здійснення експертного дослідження у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , хвороби, стани та/або фізичні вади хребта (дорсопатії) та їх наслідки М40-54, визначені у ст. 64 Додатку № 1 до Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України № 402 від 14 серпня 2008 року? Якщо так, то яким ступенем порушення функцій супроводжується така хвороба/стан/вада ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ст. 64 Додатку № 1 до Положення? У випадку, якщо така хвороба/стан/вада наявні у ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 станом на дату здійснення експертного дослідження, то чи могла ця хвороба/стан/вада бути наявною у даної особи станом на 07 грудня 2018 року та виявленою у ОСОБА_1 під час проходження ним військово-лікарської комісії?

- Чи наявні станом на дату здійснення експертного дослідження у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , некоронарогенні хвороби серця (перикарда, міокарда, ендокарда, клапанного апарату), легеневе серце і порушення легеневого кровообігу (легенева емболія, усі форми легенево-серцевої недостатності, хвороби легеневих судин), усі форми кардіопатії, порушення серцевого ритму та провідності, дегенерація (дистрофія) міокарду, пролапс мітрального клапана та інші ураження клапанів серця, наслідки хірургічних втручань з приводу вроджених або набутих вад серця 100-109, 126-152, що супроводжуються серцевою недостатністю, визначені у ст. 38 Додатку № 1 до Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України № 402 від 14 серпня 2008 року? Якщо так, то якою стадією серцевої недостатності супроводжуються виявлені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , хвороби відповідно до ст. 38 Додатку № 1 до Положення? У випадку, якщо такі хвороби наявні у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на дату здійснення експертного дослідження, то чи могли ці хвороби бути наявними у даної особи станом на 07 грудня 2018 року та бути виявленими у ОСОБА_1 під час проходження ним військово-лікарської комісії?

- Чи наявні станом на дату здійснення експертного дослідження у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народження артрози та інші ураження суглобів МІ 5-М 19, М22-М25 (поліартроз, коксартроз, гонартроз, інші артрози, ураження надколінка, внутрішньосуглобові ураження коліна та інших суглобів); хвороби м`яких тканин М60-М79 (хвороби та ураження м`язів, синовіальної оболонки та сухожилків, бурсопатії, ентезопатії, ураження плеча; остеопатії і хондропатії М80-М94 (остеопороз кісток з патологічним або без патологічного перелому, остеомаляція у дорослих, уповільнене зрощення перелому, стресові переломи, фіброзна дисплазія кісток, остеомієліт, остеонекроз, хвороба Педжета, юнацькі остеохондрози кісток (крім хребта), інші остеохондропатії та ураження хряща), визначені у ст. 61 Додатку № 1 до Положення про військово-лікарську експертизу у Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України № 402 від 14 серпня 2008 року? Якщо так, то яким ступенем порушення функцій супроводжуються такі хвороби/стани/вади ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народження відповідно до ст. 61 Додатку № 1 до Положення? У випадку, якщо такі хвороби/стани/вади наявні у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на дату здійснення експертного дослідження, то чи могли ці хвороби/стани/вади бути наявні у даної особи станом на 07 грудня 2018 року та виявлені у ОСОБА_1 під час проходження ним військово-лікарської комісії?

Проведення судово-медичної експертизи позивач просив доручити Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи (, адреса бюро: 03141, м. Київ, вул. Докучаєвська, буд. 4), у складі якого діє Відділ судово-медичної експертизи потерпілих, звинувачених та інших осіб (04073, АДРЕСА_1 ).

Клопотання позивача обґрунтовано тим, що на його думку, наданих до позовної заяви доказів може виявитись недостатньо для встановлення усіх обставин, які мають значення для вирішення спору.

ОСОБА_1 зазначає, що однією з обставин, яка підлягає доказуванню по даній справі, та має значення для об`єктивного та правильного вирішення справи, є факт наявності чи відсутності у нього на момент проходження медичного огляду у Військово-лікарській комісії Голосіївського району м. Києва 07 грудня 2018 року захворювань, які є підставою для визнання непридатним до військової служби або непридатним у мирний час, обмежено придатним у воєнний час відповідно до Розкладу хвороб, станів та фізичних вад, що визначають ступінь придатності до військової служби (додаток 1 до Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 14 серпня 2012 року № 402).

З матеріалів справи вбачається, що аналогічного характеру клопотання було подане ОСОБА_1 під час розгляду справи в суді першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 червня 2019 року у задоволенні такого клопотання відмовлено з підстав його необґрунтованості.

Нормами ст. 294 КАС України не передбачено можливості оскарження ухвали суду про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Зауваження позивача щодо такої ухвали містяться в апеляційній скарзі та вказані як один із доводів, у зв`язку з якими позивач вважає, що рішення суду першої інстанції постановлене з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

У зв`язку з цим, колегія суддів вважає, що подане до суду апеляційної інстанції клопотання та заперечення скаржника щодо постановленої Окружним адміністративним судом міста Києва ухвали від 19 червня 2019 року доцільно розглянути під час судового розгляду справи по суті, а не на стадії підготовки справи до апеляційного розгляду.

З огляду на зазначені вище обставини, колегія суддів вважає необхідним клопотання скаржника про призначення у справі судово-медичної експертизи вирішити під час розгляду апеляційної скарги.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав також клопотання про виклик свідка та про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вказані клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 бажає взяти участь у розгляді справи у відкритому судовому засіданні та бути допитаним у якості свідка стосовно обставин, про які йому відомо та які мають значення для справи.

Надаючи оцінку доводам клопотання про виклик і допит у якості свідка ОСОБА_1 та про розгляд справи за участю сторін, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ч. 1 ст. 65 КАС України як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Відповідно до ст. 93 КАС України сторони, треті особи та їхні представники за їх згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

Водночас, вказана правова норма не покладає обов`язку на суд з`ясування у сторін, їх представників чи третіх осіб обставин, що мають значення для справи саме у такий спосіб.

Крім того, процесуальним законом передбачено можливість з`ясування обставин справи шляхом подання учасниками справи письмових пояснень.

Скаржник не вказав обставини, які перешкоджали йому надавити до суду першої інстанції докази, які на його переконання, свідчать про протиправність дій відповідачів та перешкоджають довести суду свою правову позицію у письмових заявах по суті справи особисто, або через його представника.

Разом з тим, позивач у клопотанні не довів того, що обставини, які не були встановлені судом першої інстанції, не можуть бути встановлені судом апеляційної інстанції на підставі документів, які наявні в матеріалах справи, та необхідність його допиту в суді у якості свідка.

З огляду на зазначені обставини колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення клопотання скаржника про його виклик та допит у якості свідка.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З матеріалів справи вбачається, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року було прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 311 КАС України підставою для розгляду справи в іншому порядку, ніж передбачений ч. 1 ст. 311 КАС України, є висновок суду про необхідність її розгляду у судовому засіданні.

Разом з тим, саме по собі клопотання сторони про розгляд справи за її участю, яка відповідно до закону може розглядатися в порядку письмового провадження, не є достатньою підставою для призначення її до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Такий висновок відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 27 серпня 2019 року у справі № 826/7244/18, відповідно до якої бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Нормами ч. 1 ст. 310 КАС України встановлено, що апеляційний розгляд здійснюється колегією суддів у складі трьох суддів за правилами розгляду справи судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

Частиною 1 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Разом з тим, за приписами ч. 1, 2 ст. 159 КАС України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Згідно з ч. 5 ст. 159 КАС України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Крім того, право учасників справи подавати заяви та пояснення суду закріплене в ст. 44 КАС України.

З матеріалів справи не встановлено необхідності допиту позивача у якості свідка у справі.

Крім того, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказані обставини, колегія суддів вважає, що у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін належить відмовити.

З доповіді судді-доповідача вбачається, що виконано всі необхідні дії, пов`язані з підготовкою справи до апеляційного розгляду, передбачені ст. 306 КАС України та є підстави, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України для призначення справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 306, 307, 311 КАС України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 про виклик позивача у якості свідка та про розгляд справи за участю сторін відмовити.

Призначити справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голосіївського районного у місті Києві військового комісаріату, Військово-лікарської комісії Голосіївського району міста Києва та Призовної комісії Голосіївського району міста Києва, за участю третьої особи Бородянського районного військового комісаріату Київської області, про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження "08" січня 2020 р.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді В.В. Файдюк

Є.В. Чаку