Справа № 823/2531/18
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про прийняття справи до свого провадження

23 грудня 2019 року Справа № 823/2531/18

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛАВШЛЯХБУД» до Головного управління ДФС у Черкаській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

27.06.2018 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛАВШЛЯХБУД» з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Черкаській, в якому просить скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Черкаській області: № від 29.03.2018, № від 29.03.2018, № від 29.03.2018, № від 16.04.2018.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2019 адміністративний позов задоволено повністю: податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Черкаській області № від 29.03.2018, № від 29.03.2018, № від 29.03.2018 та № від 16.04.2018 визнано протиправними і скасовано.

Постановою Верховного Суду від 11.12.2019 касаційну скаргу касаційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області задоволено частково: рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 17.12.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2019 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 823/2531/18 передано судді Рідзелю О.А.

У постанові Верховного Суду від 11.12.2019 зазначено, що задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій надали оцінку лише діям та рішенням ДФС України, який не був залучений до участі у справі, щодо зупинення реєстрації податкових накладних контрагентів-постачальників позивача. Оскарження рішень ДФС України про зупинення реєстрації податкових накладних є іншим спором, який повинен вирішуватись адміністративним судом за участю суб`єкта владних повноважень та особи, право якої було порушено. Таким чином, суди попередніх інстанцій, вирішуючи питання про правомірність зупинення ДФС України реєстрацій накладних контрагентів Товариства, належним чином не з`ясували предмет доказування у цій справі, та вирішили питання про права та обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

Згідно п.5 ст.353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Згідно п.4 ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що предметом спору є правомірність податкових повідомлень-рішень: № від 29.03.2018 про збільшення суми грошового зобов`язання позивача з податку на додану вартість на суму 4494335 грн., в т.ч. 3595468 грн. основного платежу та 898867 грн. штрафних санкцій; № від 29.03.2018 про застосування штрафу в сумі 1022710 грн. 50 коп. за відсутність реєстрації податкової накладної; № від 29.03.2018 про застосування штрафу в сумі 1077577 грн. 79 коп. за затримку реєстрації податкових накладних; № від 16.04.2018 про застосування штрафу в сумі 1022710 грн. 50 коп. за відсутність реєстрації податкової накладної, що значно перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд дійшов висновку про необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 173 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно із ст. 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, що розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначається судом з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Таким чином наявні підстави призначити підготовче засідання у справі.

Частиною 2 ст. 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Враховуючи висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 11.12.2019, а також те, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ДФС України, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у розгляді даної справи ДФС України у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Керуючись ст. 49, 162-163, 168, 171, 173, 179, 195, 243, 248 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до свого провадження адміністративну справу № 823/2531/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛАВШЛЯХБУД» до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

2.Залучити до участі у розгляді даної справи ДФС України (04053, м.Київ, Львівська Площа, будинок 8, ) у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

3.Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

4.Призначити підготовче засідання 20 січня 2020 року о 14 год. 30 хв., що буде проводитись одноособово суддею Рідзелем О.А. у приміщенні Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 117.

5.Встановити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Черкаській області 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, зокрема, необхідно надати належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, на підставі яких прийнято наказ від 05.11.2019 №380-О; та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

6.Встановити ДФС України 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання пояснень третьої особи на позовну заяву. У зазначений строк третя особа має надіслати суду пояснення на позовну заяву, що повинні відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують пояснення.

7.У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

8.Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

9.Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами другою четвертою статті 162 КАС України.

10.Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами другою четвертою статті 162 КАС України.

11.Роз`яснити учасникам справи, що заяви та клопотання з процесуальних питань, в т.ч., що відводів, можуть бути заявлені до дати та часу призначеного судового засідання для розгляду справи по суті.

12.Роз`яснити учасникам справи, що докази, не подані у встановлений судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

13.Роз`яснити учасникам справи, про технічну можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

14.Інформацію у справі, що розглядається учасники справи можуть отримати за веб-адресою: http://adm.ck.court.gov.ua/sud2370.

15.У підготовче засідання викликати учасників справи.

16.Згідно п. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

16.Копію ухвали направити сторонам.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 КАС України підлягає оскарженню лише з підстав порушення правил підсудності.

Суддя О.А. Рідзель

Витяг з Кодексу адміністративного судочинства про процесуальні права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі, встановлені статтями 44, 45, 47.

Стаття 44. Права та обов`язки учасників справи.

1. Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

3. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

4. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

5. Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

6. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

7. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

8. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

9. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

10. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

11. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Стаття 45. Неприпустимість зловживання процесуальними правами.

1. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

2. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Стаття 47. Процесуальні права та обов`язки сторін.

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

3. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

4. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

5. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

6. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

7. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

8. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.