Справа № 500/2350/19
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/2350/19

20 грудня 2019 рокум.Тернопіль

Тернопільський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Чепенюк О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кухар О.Л.,

представника позивача Костової Н.З.,

представника відповідача Федорів Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд» (далі - ТОВ «Реаліті-Буд», Товариство) звернулося до суду з позовом до Державної податкової служби України (далі ДПС України), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1297842/41979885 від 03.10.2019, яким відмовлено в реєстрації ТОВ «Реаліті-Буд» в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №1 від 09.08.2019;

зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну № 1 від 09.08.2019, подану ТОВ «Реаліті-Буд» датою її фактичного отримання контролюючим органом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 09.08.2019 позивачем було сформовано податкову накладну №1 на загальну суму коштів, що підлягають сплаті з урахуванням ПДВ 616521,60 грн за роботи штукатурні (гіпсова штукатурка), та направлено її для реєстрації в ЄРПН. Згідно результатів обробки, вказану податкову накладну прийнято, але її реєстрація зупинена, про що вказано у Квитанції про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН від 30.08.2019 № . В подальшому з метою розблокування реєстрації податкової накладної, позивачем направлено до Головного управління Державної податкової служби у Тернопільській області (далі ГУ ДПС у Тернопільській області) повідомлення №1 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, у яких було вказано: «Послуги (роботи) за кодом згідно ДКПП 43.31.10.-00.00 виписані у вищезазначеній накладній перевищують величину залишку обсягу придбання таких послуг/робіт та обсягу їх постачання у зв`язку з тим, що вони не потребують для їх виконання придбання таких послуг (робіт) у сторонніх виконавців. Зазначене обґрунтовано тим, що у нас є всі необхідні ресурси для надання таких послуг (виконання робіт): трудовий колектив, сировина (будівельні матеріали)». До вказаного повідомлення були долучені відповідні підтверджуючі документи.

03.10.2019 Комісією ДПС центрального рівня прийнято рішення № 1297842/41979885, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної ТОВ «Реаліті-Буд» №1 від 09.08.2019 в ЄРПН. Підставою зазначено ненадання платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Разом з тим, позивач зазначає, що надав контролюючому органу письмові пояснення та документи на підтвердження реальності здійснення господарської операції за податковою накладною №1 від 09.08.2019, а тому вважає, що вказана податкова накладна підлягає реєстрації в ЄРПН, відмовляючи у її реєстрації відповідач діяв протиправно, без урахування дійсних обставин.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 21.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи відповідно до статей 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

20.11.2019 до суду від ДПС України надійшов відзив на позов (а.с.51-56). Відповідач у відзиві на позов його заперечує, посилаючись на те, що контролюючим органом на виконання підпункту 1.6 пункту 1 листа ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 «Про критерії ризиковості платника податку» встановлено, що ТОВ «Реаліті-Буд» підпадало під критерії ризиковості платників податку, а тому реєстрація податкової накладної була зупинена.

Комісією ГУ ДПС у Тернопільській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, зупинено реєстрацію накладної ТОВ «Реаліті-Буд».

Позивачем надано до контролюючого органу ряд документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. Однак, ДПС України вважає, що наданих позивачем документів було недостатньо для прийняття Комісією рішення про реєстрацію спірної податкової накладної, а тому рішення про відмову в реєстрації податкової накладної прийнято правомірно.

Зокрема, з врахуванням того, що підставою для зупинення реєстрації податкової накладної №1 від 08.09.2019 стало те, що обсяг постачання товару/послуги «гіпсова штукатурка» перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги, платник повинен був надати на комісію контролюючого органу копії документів, які б підтверджували можливість платника надати послуги гіпсової штукатурки у відповідному обсязі. Разом з тим, позивач надав видаткові накладні ТОВ «Торгова група «АРС Кераміка» № 177, 247, 304, 305 про отримання ТОВ «Реаліті-Буд» будівельних матеріалів на суму 492 034,24 грн, на підтвердження оплати таких товарів надано платіжні доручення ТОВ «Реаліті Буд» №1, №2, №3 про сплату на ТОВ «Торгова група «АРС «Кераміка» коштів на загальну суму лише 366 600,84 грн. Крім того, позивачем не надано жодного документу про використання трудових та технічних ресурсів, що є обов`язковим при наданні даного виду послуг.

Відповідач вважає оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 08.09.2019 в ЄРПН правомірним та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

29.11.2019 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив (а.с.71-72), у якій він вказує на те, що підставою зупинення реєстрації податкової накладної у квитанції зазначено, що податкова накладна відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», разом з тим, відповідач не вказує, яка саме з підстав, перелічених в підпункті 1.6 пункту 1 Критеріїв зумовила її віднесення до критерію ризиковості.

Крім того, у відповіді на відзив позивач зазначає, що підставою зупинення реєстрації податкової накладної стали «Критерії ризиковості платника податку», затверджені 05.11.2018 та лист ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18, разом з тим, податкова накладна №1 від 09.08.2019 була подана на реєстрацію 30.08.2019, а тому слід застосовувати «Критерії ризиковості платника податку», затверджені 07.08.2019 в.о. голови ДФС України Гутенко Д., які визначені відповідно до вимог пункту 10 Постанови №117 та погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111, зареєстровані в ДФС України за № 1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019 та введені в дію 08.08.2019.

Щодо доводів представника відповідача стосовно того, що надані позивачем документи не були достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, оскільки згідно з видатковими накладними позивачем було отримано будівельних матеріалів на загальну суму 492 034,24 грн, а підтверджено оплату таких товарів лише на суму 366 600,84 грн, позивач зазначає, що жодною нормою чинного законодавства не визначено як обов`язкову умову реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, оплату в повному обсязі товару, який необхідний для постачання відповідних товарів/робіт (послуг), щодо яких складено податкову накладну/розрахунок коригування. Крім того, сама по собі наявність кредиторської заборгованості позивача за поставлені товари перед своїм контрагентом жодним чином не вказує і не може вказувати на те, що позивач не мав можливості надавати послуги гіпсової штукатурки у повному обсязі.

Щодо доводів відповідача про те, що позивачем не надано Комісії документів про використання трудових та технічних ресурсів, що є обов`язковим при наданні даного виду послуг, позивач зазначає, що з оскаржуваного Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1297842/41979885 від 03.10.2019 слідує, що єдиною підставою відмови у реєстрації податкової накладної №1 від 09.08.2019 зазначено ненадання копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків. Інших підстав, в тому числі, які б стосувались ненадання копій договорів чи первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, в рішенні не відзначено.

З наведених підстав позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 19.11.2019, постановленою у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати продовжено відповідачу процесуальний строк для подання відзиву на позов, розгляд справи відкладено до 03.12.2019, у судових засіданнях 03.12.2019 та 13.12.2019 оголошувалася перерва у зв`язку з необхідністю витребувати додаткові докази в учасників справи.

У судових засіданнях, які відбулися у цій справі, представник позивача позов підтримала з підстав, викладених у заявах по суті справи, та просить його задовольнити.

Представник відповідача, яка брала участь у справі, у судових засіданнях просила відмовити у задоволенні позовних вимог з мотивів, наведених у відзиві на позов.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ТОВ «Реаліті-Буд» 05.03.2018 зареєстроване як юридична особа; основним видом діяльності Товариства є штукатурні роботи. Товариство перебуває на обліку як платник податків у ГУ ДПС у Тернопільській області, є платником ПДВ з 01.07.2019. Ці обставини підтверджується копіями витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 11.12.2019 (а.с.90-92), витягу №183 з реєстру платників ПДВ (а.с.109).

05.08.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон Дрім» (далі ТОВ «Авалон Дрім» (замовник), Товариством з обмеженою відповідальністю «Галицька будівельна гільдія» (генпідрядник) та ТОВ «Реаліті-Буд» (субпідрядник) укладено договір № 05/08-19-РБ-АД субпідряду, предметом якого є виконання робіт по влаштуванню піщано-цементної та гіпсової штукатурки з розділом по поверхах з 1-го по 3-й на об`єкті будівництва «Реконструкція будівлі під літерою А-2 під багатоквартирний житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на вул. Личаківській, 37 у м.Львові (а.с.20-25).

Згідно з пунктами 4.1, 4.7 договору договірна ціна виконаних робіт становить 1 233 043,19 грн: оплата виконаних субпідрядником робіт здійснюється замовником в наступному порядку: авансовий платіж у розмірі 616 521,60 грн з ПДВ сплачується протягом 7 (семи) банківських днів з моменту укладення договору; доплата у розмірі 616 521,60 з ПДВ сплачується протягом 7 (семи) банківських днів з моменту виконання робіт на підставі актів приймання-передачі виконаних робіт. В подальшому умови оплати були змінені відповідно до додаткового договору № 2 від 17.10.2019, вартість робіт зменшено та визначено на рівні 616 521,60 грн з ПДВ (а.с.193).

Термін виконання робіт встановлено до 31.10.2019 згідно з умовами додаткового договору №1 від 17.09.2019 до договору субпідряду №05/08-19-РБ-АД (а.с.25).

Відповідно до платіжного доручення № 298 від 09.08.2019 проведено оплату ТОВ «Авалон Дрім» коштів за договором субпідряду від 05.08.2019 в сумі 616 521,60 грн субпідряднику ТОВ «Реаліті-Буд», що підтверджується копією платіжного доручення з відміткою банку про його виконання (а.с.27).

У зв`язку із настанням дати виникнення податкових зобов`язань по першій події надходження коштів від замовника робіт та відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України позивачем було складено та надіслано до контролюючого органу на реєстрацію податкову накладну № 1 від 09.08.2019 (а.с.13).

30.08.2019 позивачем ТОВ «Реаліті-Буд» отримано від контролюючого органу квитанцію, якою платника податків поінформовано про те, що податкову накладну № 1 від 09.08.2019 прийнято, реєстрацію зупинено (а.с.14).

Згідно з отриманою квитанцією підставою зупинення реєстрації вказано пункт 201.16 статті 201 ПК України та те, що обсяг постачання товару/послуг 43.31.10-00.00 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуг та обсягу його постачання, що відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту «Критеріїв ризиковості здійснення операцій. ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН (а.с.14).

24.09.2019 позивач засобами електронного зв`язку подав до органів ДПС повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено (а.с.15-38). У поясненнях, поданих до Головного управління ДПС у Тернопільській області, ТОВ «Реаліті-Буд» зазначило, що основним видом діяльності Товариства є штукатурні роботи (КВЕД-43.31); податкова накладна №1 від 09.08.2019, реєстрацію якої зупинено, виписана на штукатурні роботи (гіпсова штукатурка) за кодом послуг згідно з ДКПП 43.31.10-00.00, що відповідає основному виду діяльності Товариства. Також зазначено, що « 05.08.2019 укладено договір № 05/08-19-РБ-АД від між позивачем та ТОВ «Авалон Дрім» на виконання робіт: штукатурні роботи (гіпсова штукатурка» в обсязі 4021 м.кв, штукатурні роботи (гіпсова штукатурка відкосів) в обсязі 1314 м.пог, штукатурні роботи в обсязі 1554 м.кв, штукатурні роботи (вапняна штукатурка відкосів) в обсязі 298 м.пог. Для виконання робіт проведена попередня оплата ТОВ «Авалон Дрім» в сумі 616 521,60 грн, у тому числі 102 753,60 грн ПДВ. Для виконання робіт Товариством прийнято на роботу 5 працівників за посадою штукатур та бухгалтер за сумісництвом (повідомлення про прийняття працівників на роботу, реєстраційний номер №25371792 від 16.08.2019), які виконують підрядні роботи. Згідно з нормами при нанесенні штукатурки машинним способом продуктивність праці одним працівником становить 25 м.кв за день. Відповідно даний об`єм робіт п`ятеро працівників можуть виконати у встановлений договором строк». Основним матеріалом для виконання гіпсової штукатурки є суміш Кnauf для машинного нанесення, а також додаткові матеріали (маяки, кутники, грундірміттель, грунтовка, склосітка), які були придбані з розрахунком на площу, вказану у договорі з ТОВ «Авалон Дрім», у Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова група «Арс-Кераміка» на підставі договору № 57/0708 від 07.08.2019 і доставлені ним до місця проведення будівельних робіт м.Львів» (а.с.17).

До пояснень на підтвердження реальності здійснення операцій по податковій накладній, реєстрація якої зупинена, ТОВ «Реаліті-Буд» надіслало до ГУ ДПС у Тернопільській області договір субпідряду від 05.08.2019 № 05/08-19-РБ-АД, укладений між ТОВ «Авалон Дрім» та позивачем, копію платіжного доручення про перерахування коштів від замовника одержувачу ТОВ «Реаліті-Буд» № 298 від 09.08.2019 на суму 616521,60 грн., оборотно-сальдову відомість по рахунку 361, акт звірки взаємних розрахунків між ТОВ «Авалон Дрім» та ТОВ «Реаліті-Буд», видаткові накладні, видані Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгова група «Арс-Кераміка» від 09.08.2019 №177, 14.08.2019 №247, дві видаткові накладні від 16.08.2019 №304 та №305, договір купівлі-продажу товарів у Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгова група «Арс-Кераміка» № 57/0708 від 07.08.2019, платіжні доручення на перерахування коштів ТОВ «Реаліті-Буд» Товариству з обмеженою відповідальністю «Торгова група «Арс-Кераміка» №1 від 16.08.2019 на суму 111 446,02 грн, №2 від 16.08.2019 на суму 129 691,42 грн, №3 від 16.08.2019 на суму 125 463,40 грн (а.с.18-38).

Згідно з отриманою квитанцією № 2 від 24.09.2019 про повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК, зазначено, що ГУ ДПС у Тернопільській області документ прийнято, повідомлення з поданими документами прийнято до розгляду (а.с.15 зворот).

Також судом встановлено, що відповідно до протоколу №18 від 30.09.2019 засідання Комісії ГУ ДПС у Тернопільській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, створеної відповідно до наказу ГУ ДПС у Тернопільській області від 29.08.2019 № 11, на якому розглядалися подані платниками податків повідомлення з підтверджуючими документами та письмовими поясненнями, поданими згідно з вимогами постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», зокрема і подане повідомлення з підтверджуючими документами ТОВ «Реаліті-Буд», прийнято рішення сформувати в АС «Податковий блок» рішення щодо реєстрації в ЄДРП податкову накладну Товариства №1 від 09.08.2019 на суму ПДВ 102 753,60 грн (ас. 86-87).

В подальшому Комісією, що приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ДПС України прийнято рішення № 1297842/41979885 від 03.10.2019, яким відмовлено ТОВ «Реаліті-Буд» у реєстрації податкової накладної № 1 від 09.08.2019 загальна сума по якій склала 616 521,60 грн, ПДВ 102 753,60 грн (а.с.39). Підставою для прийняття рішення зазначено ненадання платником податків копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Позивач не погоджується з рішенням контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 09.08.2019 в ЄРПН, у зв`язку з чим звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відтак, суд, зважаючи на предмет позову, перевіряє чи оскаржуване рішення відповідача прийняте у відповідності до зазначених вище умов.

Податковий кодекс України (далі - ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Як визначено пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України також встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341, надалі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 2 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Як передбачено пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно із пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

У свою чергу, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (надалі - Порядок №117).

Відповідно до пункту 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

У разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі (пункт 4 Порядку №117).

Разом з тим, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку. У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункти 5-7 Порядку №117).

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є відповідність: 1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку; 2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Суд зазначає, що положення пунктів 6 та 7 Порядку №177 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Як вбачається з квитанції від 30.08.2019, реєстрація податкової накладної №1 від 30.08.2019 зупинена на підставі пункту 201.16 статті 201 ПК України у зв`язку з тим, обсяг постачання товару/послуг 43.31.10-00.00 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуг та обсягу його постачання, що відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту «Критеріїв ризиковості здійснення операцій». ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» (а.с.14).

Згідно з вимогами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Судом встановлено, що станом на 30.08.2019 діяли введені ДФС України в дію з 08.08.2019 Критерії ризиковості платника податків та Критерії ризиковості здійснення операцій, затверджені в.о.голови ДФС України Д.Гутенком 07.08.2019 та зареєстровані в ДФС за №1962/99-99-29-01-01, Критерії ризиковості платника податків та зареєстровані в ДФС за №1963/99-99-29-01-01 Критерії ризиковості здійснення операцій, які погоджені Міністерством фінансів України згідно з листом від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111 (а.с.73-75).

Відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 цих Критеріїв ризиковості платника податку комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

платник податку юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс);

в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв містить кілька підстав для встановлення ризиковості платника податку. Проте конкретні причини, за яких відповідач визначив ТОВ «Реаліті -Буд» таким, що відповідає Критеріям ризиковості платника податку, надіслана позивачу квитанція від 30.08.2019 не містить.

Водночас, у відзиві на позов відповідач посилається на Критерії визначені ДФС України листом від 21.03.2018 року №959/99-99-99-07-18 (а.с.53).

Суд зазначає, що після цього листа ДФС вже двічі переглядалися такі Критерії, зокрема 05.11.2018 в.о. голови ДФС України були затверджені Критерії ризиковості платника податку та Критерії ризиковості здійснення операцій, які погоджені Міністерством фінансів України 31.10.2018 (а.с.57-63).

Відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 цих Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених 05.11.2018 в.о. голови ДФС України, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

- платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

У спірному випадку ТОВ «Реаліті-Буд» був зареєстрований платником ПДВ з 01.07.2019 та міг підпадати під критерій ризиковості платника податку, як платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців. Але така ознака ризиковості діяла лише до 07.08.2019, оскільки з цього часу діяли нові Критерії ризиковості платника податків (наведені вище) і у підпункті 1.6 пункту 1 цих Критеріїв така ознака ризиковості як термін реєстрації платником ПДВ менше трьох місяців була виключена.

Щодо ризиковості здійснення операцій, то відповідач у квитанції від 30.08.2019, якою зупинена реєстрація податкової накладної №1 від 30.08.2019 зазначив, що обсяг постачання товару/послуг 43.31.10-00.00 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуг та обсягу його постачання, що відповідає вимогам підпункту 2.1 пункту «Критеріїв ризиковості здійснення операцій».

Підпункт 2.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, затверджених в.о.голови ДПС України 07.08.2019, визначає: операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, відповідає критеріям ризиковості здійснення операцій, якщо обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

У квитанції від 30.08.2019, якою зупинена реєстрація податкової накладної №1 від 30.08.2019, відповідач пропонував надати позивачу пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Суд зауважує, що згідно з пунктами 12, 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Зазначеним вимогам квитанція від 30.08.2019 про зупинення реєстрації в ЄРПН податкової накладної №1 від 09.08.2019 не відповідає. Так у ній Критерій ризиковості платника податку, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної в Реєстрі не містить конкретного показника, якому відповідає платник податку, а пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі не містить чіткої вказівки, які саме показники чи відомості необхідно підтвердити.

Щодо обсягу постачання товару/послуги 43.31.10-00.00, який перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, то суд звертає увагу, що в даному випадку податкова накладна виписана на штукатурні роботи, які включають не лише придбання відповідних товарно-матеріальних цінностей (машинної гіпсової штукатурки, маяків, кутників тощо), а й безпосередню вартість робіт, до собівартості яких включається у тому числі вартість матеріалів.

Проведення не в повному обсязі розрахунків з постачальником товару, необхідного для виконання штукатурних робіт, не впливає на обсяг виконаних робіт, на що зауважує у відзиві відповідач (а.с.36), а саме, що ТОВ «Реаліті-Буд» придбало у Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова група «АРС Кераміка» матеріалів на 492 034,27 грн, проте розрахунки проведені на суму 366 600,84 грн. Дебіторська заборгованість по розрахунку з таким постачальником на час реєстрації податкової накладної не є підставою для висновку, що обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній перевищує величину залишку, придбання такого товару/послуги.

Також суд звертає увагу, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію ризиковості. Невиконання цього обов`язку призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

З пояснень відповідача, наведених у відзиві на позов, вбачається, що для реєстрації податкової накладної № 1 від 07.08.2019 ТОВ «Реаліті-Буд» мав надати на комісію контролюючого органу копії документів, які б підтвердили можливість платника надати послуги гіпсової штукатурки у відповідному обсязі (а.с.56).

Разом з тим, такі пояснення не узгоджуються з підставами, які зазначені в оскаржуваному рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної: ненадання платником податків копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Відповідно до пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Суд зауважує, що вказаний перелік документів є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Як визначено у пунктах 15, 16 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг). Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Позивач, дотримуючись встановленого порядку, 24.09.2019 подав в електронній формі засобами електронного зв`язку до ГУ ДПС у Тернопільській області письмові пояснення та копії документів, які підтверджують реальність здійснення операцій по податковій накладній № 1 від 09.08.2019, реєстрація якої зупинена (а.с.20-38), про що вже зазначено вище.

Крім того, позивачем долучено до матеріалів справи копію договору оренди обладнання № 1 від 19.09.2019, укладеного між ТОВ «Реаліті-Буд» (орендар) та фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (орендодавець) штукатурної станції UTIFORM MASTER (а.с.79-80), акт прийому-передачі обладнання від 19.08.2019 до вказаного договору оренди обладнання №1 (а.с.81).

Також на підтвердження господарських операцій за спірною податковою накладною ТОВ «Реаліті-Буд» додатково надані суду копії таких документів: платіжного доручення №4 від 20.09.2019 на суму 125 433,46 грн, яким оплачено залишок заборгованості за поставлені будівельні матеріали Товариству з обмеженою відповідальністю «Торгова група «Арс-Кераміка» (а.с.110); повідомлень про прийняття працівників на роботу з квитанціями №2, копії штатних розписів, наказів про прийняття на роботу, трудових договорів з працівниками, якими підтверджується наявність у позивача необхідних трудових ресурсів для виконання робіт, зазначених у спірній податковій накладній (а.с. 111-121); наказів про відрядження до м.Львова (а.с.129-139); звітів про використання коштів, виданих на відрядження, та видаткових касових ордерів про виплату таких витрат працівникам ТОВ «Реаліті-Буд» за період з 17.08.2019 по 15.10.2019, якими підтверджується відрядження працівників ТОВ «Реаліті Буд» в місто Львів на ТОВ «Авалон Дрім» у зв`язку з проведенням штукатурних робіт згідно з договором субпідряду (а.с.140-192); акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 21.11.2019, яким підтверджується фактичне виконання штукатурних робіт ТОВ «Реаліті Буд» відповідно до договору від 05.08.2019 №05/08-19-РБ-АД на суму 616 521,60 грн (в т.ч. ПДВ 102753,60 грн) та прийняття таких робіт замовником - ТОВ «Авалон Дрім», і генпідрядником - ТОВ «Галицька будівельна Гільдія» (а.с.194).

Як визначено пунктом 23 Порядку №117, Комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з пунктом 21 вказаного Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку (зазначена у квитанції про зупинення пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі); надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Підстави, за яких Комісією ДПС України відмовлено в реєстрації в ЄРПН податкової накладної №1 від 09.08.2019 зводяться до ненадання платником податку копій документів, а саме: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (а.с.39).

Разом з тим, судом проаналізовано документи, які надав позивач для підтвердження господарських операцій за спірною податковою накладною №1 від 09.08.2019.

Суд приходить до переконання, що подані позивачем документи підтверджують реальність здійснення господарської операції, за якою складено спірну податкову накладну, ознак порушення вимог законодавства щодо складення вона не містять.

За фактом здійснення позивачем штукатурних робіт (гіпсова штукатурка) у ТОВ «Реаліті-Буд» виник обов`язок складання податкової накладної №1 від 09.08.2019 та її реєстрації в ЄРПН.

Однак контролюючим органом пояснення Товариства та додані документи не взято до уваги, що мало наслідком відмову у реєстрації в ЄРПН податкової накладної №1 від 09.08.2019.

Між тим, позивачем під час судового розгляду представлено всі необхідні первинні документи на підтвердження здійснення розглядуваної господарської операції, які дослідженні судом.

Також щодо спірних правовідносин, то суд наголошує, що в даному випадку реєстрація податкової накладної позивачем здійснювалася по першій події надходження коштів від покупця (замовника робіт), а не по факту надання самих послуг, що впливає на первинні документи, які міг витребувати податковий орган у платника податку. Разом з тим, з огляду на те, що на час розгляду справи у суді такі послуги ТОВ «Реаліті-Буд» вже надані, то суд дослідив і інші докази на підтвердження виконаних робіт.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. На думку суду, оскаржуване рішення ДПС України не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії. Також суд зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, за умови що інші документи підтверджують проведення господарської операції.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.07.2019 у справі (№ 140/2160/18.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин та на підставі норм чинного законодавства, що наведені вище, суд дійшов висновку, що позивач під час розгляду справи надав належні та допустимі докази, що підтверджують реальність здійснення господарської операції за спірною податковою накладною; надані документи складені з дотриманням вимог законодавства і були достатніми для реєстрації податкової накладної №1 від 09.08.2019 в ЄРПН, обставин, які б унеможливлювали її реєстрацію судом не встановлено. Відповідач як суб`єкт владних повноважень не спростував доводів позивача та не надав належних та допустимих доказів, які б ставили під сумнів реальність здійснених ТОВ «Реаліті-Буд» господарських операцій, свідчили б про їх невідповідність дійсному економічному змісту або наявність інших обставин, що підтверджують недобросовісність позивача як платника податків, а також підстав для зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН, а відтак не довів правомірності рішення ДПС України про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 09.08.2019.

Відмова позивачу у реєстрації податкової накладної з підстав ненадання платником податку копій документів є необґрунтованою; Комісія ДПС України при прийнятті рішення діяла нерозсудливо та непропорційно (без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія)), тим самим порушено права позивача та не дотримано вимог, передбачених частиною другою статті 2 КАС України. Отже, позов в частині визнання протиправним і скасування рішення ДПС України про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) № 1297842/41979885 від 03.10.2019 належить задовольнити.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну від 09.08.2019 № 1, подану ТОВ «Реаліті-Буд», датою фактичного отримання контролюючим органом (тобто 30.08.2019), то таку належить задовольнити частково з огляду на таке.

Підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічні положення закріплено і в пункті 28 Порядку №117.

У першому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, яке ухвалюється саме відповідною комісією ДПС.

У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної.

При цьому відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, нормами чинного законодавства України чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної. Реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС.

Відтак, суд дійшов висновку про необхідність для належного захисту порушеного права позивача зобов`язати ДПС України зареєструвати у ЄРПН податкову накладну №1 від 09.08.2019, подану для реєстрації ТОВ «Реаліті-Буд». Позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Порядок і правила розподілу судових витрат визначені статтею 139 КАС України.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою-п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Позивач просив стягнути з відповідача судові витрати в сумі 1921,00 грн сплачений судовий збір за звернення до суду з цим позовом та 3500,00 грн - витрати, пов`язані з правничою допомогою (а.с.198).

У судовому засіданні представник відповідача заперечила проти стягнення витрат на правничу допомогу через те, що ні договір про надання правової допомоги, ні акт про надання правової допомоги не містить вартості послуг за 1 годину, а гонорар визначений у фіксованій сумі.

Перевіряючи доводи сторін та докази, якими позивач підтверджує понесені витрати, суд встановив, що сплата судового збору у сумі 1921,00 грн підтверджуються платіжним дорученням №32 від 11.10.2019 (а.с.4), тому ці витрати відповідно до частини третьої статті 139 КАС України суд присуджує до відшкодування позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог на суму 960,50 грн.

Щодо витрат на правничу допомогу, то судом встановлено, що 11.10.2019 укладено договір про надання правової допомоги між позивачем ТОВ «Реаліті-буд» (клієнт) та адвокатом Костовою Н.З., згідно з умовами якого адвокат надає клієнтові правову допомогу з представництва та захисту його інтересів, іншу правову допомогу, що передбачена статтею 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з питань оскарження, в тому числі у судовому порядку рішення комісії контролюючого органу від 03.10.2019 №1297842/41979885 про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН (а.с.199).

Відповідно до пункту 5 договору гонорар адвоката за надання правової допомоги, визначеної цим договором, в частині підготовки і подання позову до відповідного суду першої інстанції заяв по суті справи та інших процесуальних документів в інтересах клієнта по мірі такої необхідності, участі в судових засіданнях в суді першої інстанції, узгоджений сторонами та становить 3500,00 грн, які підлягають сплаті протягом 10 робочих днів з дня підписання цього договору.

Із копії акта про надання правової допомоги з детальним описом робіт (наданих послуг) від 20.12.2019, складеного сторонами договору, вбачається, що адвокатом надані такі роботи (послуги):

ознайомлення з документацією клієнта, усна консультація, узгодження правової позиції 1 год;

підготовка позовної заяви 4 год;

підготовка та подання відповіді на відзив 2 год;

представництво у трьох судових засіданнях (а.с.202).

Як доказ проведених розрахунків наданих (отриманих) послуг до матеріалів справи долучено платіжне доручення №38 від 15.10.2019 про перерахування коштів ТОВ «Реаліті-Буд» ОСОБА_2 в сумі 3500,00 грн та виписку відділення АТ КБ ПриватБанк по рахунку ОСОБА_2 від 15.10.2019 про зарахування коштів з призначенням платежу: гонорар за правову допомогу в сумі 3500,00 грн (а.с.200-201).

Згідно з пунктами 4, 6, 9 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» 05.07.2012, № 5076-VI договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору; інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Частина перша статті 19 цього ж Закону визначає, що видами адвокатської діяльності є:

1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;

2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;

3) захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення;

4) надання правової допомоги свідку у кримінальному провадженні;

5) представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні;

6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами;

7) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України;

8) надання правової допомоги під час виконання та відбування кримінальних покарань.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

При визначенні суми відшкодування суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі/West Alliance Limited проти України від 23.01.2014, заява №19336/04, пункт 268).

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 справа № 826/1216/16, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Позивачем подано до суду належні і допустимі докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу. Розмір понесених витрат позивачем є обгрунтованим та співмірним з предметом спору.

Таким чином, виходячи із критеріїв обґрунтованості розміру та пропорційності судових витрат до предмета спору, до відшкодування ТОВ «Реаліті-Буд» за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають усі витрати, понесені ним на правничу допомогу, у сумі 3500,00 грн.

При цьому суд не бере до уваги позицію представника відповідача про зменшення таких витрат через те, що сторонами визначено розмір гонорару у фіксованій сумі, а не за годину роботи. Встановлення гонорару адвоката у фіксованій сумі не суперечить положенням статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та встановлюється за домовленістю сторін.

Отже, з наведених вище підстав на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суд присуджує до відшкодування судові витрати у сумі 4460,50 грн (960,50 грн - зі сплати судового збору та 3500,00 грн - витрат на правничу допомогу).

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної податкової служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, № 1297842/41979885 від 03.10.2019.

Зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію податкової накладної № 1 від 09.08.2019, виданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд», в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд» судові витрати у розмірі 4460,50 грн (чотири тисячі чотириста шістдесят гри 50 коп.), у тому числі витрати по сплаті судового збору у розмірі 960,50 грн (дев`ятсот шістдесят грн 50 коп), витрати на правничу допомогу у розмірі 3500,00 грн (три тисячі п`ятсот грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Реаліті-Буд» (вулиця Г.Коллонтая, 6/62, місто Тернопіль, 46008, ідентифікаційний код юридичної особи 41979885).

Відповідач: Державна податкова служба України (Львівська площа, 8, місто Київ, 04053, ідентифікаційний код юридичної особи 43005393).

Повний текст рішення складено та підписано 24.12.2019.

Головуючий суддя Чепенюк О.В.

Згідно з оригіналом:

Суддя Чепенюк О.В.