Справа № 340/3264/19
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/3264/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім Дербі» (вул. Козакова, буд.43, смт. Смоліне, Маловисківський район, Кіровоградська область, 26223; ) до Смолінської селищної ради Маловисківського району Кіровоградської області (вул. Казакова, буд. 39, смт. Смоліне, Маловисківський район, Кіровоградська область, 26223; ) про визнання частково протиправним та нечинним рішення, -

ВСТАНОВИЛА:

ТОВ «Торговий Дім Дербі» звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить визнати частково протиправним та нечинним п.1.6 Рішення Сімнадцятої сесії Смолінської селищної ради восьмого скликання Маловисківського району Кіровоградської області від 26 червня 2018 року № 115 «Про встановлення на території Смолінської селищної ради податку та пільг на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на 2019 рік» в частині встановлення ставок податків для об`єктів нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, залежно від місця розташування (зональності) та типів таких об`єктів нерухомості встановлених згідно з Додатком 1.

Відповідно до частин 1, 2 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали та вирішуючи питання, встановлені у статті 171 КАС України, суддя дійшла висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Згідно з частиною другою статті 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності (частина третя статті 264 КАС України).

Своє обґрунтування стосовно строків звернення до суду ТОВ обґрунтовує саме ч.3 ст.264 КАС України.

Таку позицію суд вважає хибною, оскільки наведена норм регулює питання кінцевої дати оскарження нормативно-правового акту, та не замінює обов`язок дотримання строку звернення з позов.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 КАС України).

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до статті 57 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти, що визначають права і обов`язки громадян, мають бути доведені до відома населення у порядку, встановленому законом. Закони та інші нормативно-правові акти, що визначають права і обов`язки громадян, не доведені до відома населення у порядку, встановленому законом, є нечинними.

При цьому, коли йдеться про дію нормативно-правового акта, то строк, з якого особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, починається з дня опублікування акта, незважаючи на те, що особа, на яку поширює дію цей акт, фактично ознайомилася з ним значно пізніше. Це пояснюється тим, що особа мала реальну можливість (повинна була) дізнатися про цей акт у день його опублікування, якщо таке опублікування було зроблено у встановленому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.05.2018 року №826/6380/17.

Позивач оскаржує рішення Смолінської селищної ради Маловисківського району Кіровоградської області від 26.06.2018 року.

Проте, до суду позивач звернувся 18.12.2019 року, тобто після спливу шестимісячного строку встановленого частиною 2 статті 122 КАС України.

Суддя вважає за необхідне зазначити, що право на звернення до суду не є тотожним поняттю строку звернення до суду. Дані поняття є різними за своїм правовим змістом, оскільки стосуються різних інститутів процесуального права.

Більш того, право на звернення до суду за судовим захистом може бути реалізовано заінтересованою особою лише у тому випадку, якщо нею буде додержано встановленого законом порядку звернення до суду за судовим захистом та періоду дії нормативно-правового акту.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, частиною другою статті 264 КАС України визначено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Так, ТОВ зазначає про те, що має у власності об`єкти нерахомого майна, при цьому не зазначає чи оспорюваний акт вже застосований до ТОВ, а якщо ні - ТОВ також не зазначає про те, коли такий акт буде застосований то нього.

Зазначення вищенаведеного є обов`язковим для визначення суб`єкта, якому належить право на оскарження нормативно-правового акту, оскільки в противному випадку наслідком відсутності встановлення правосуб`єктності, виникає обов`язок суду щодо відмови у відкритті провадження у справі.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням причин пропуску строку звернення до суду та обґрунтування щодо підтвердження своєї правосуб`єктності до оспорюваного нормативно-правового акту, у строк до десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 248 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім Дербі» до Смолінської селищної ради Маловисківського району Кіровоградської області про визнання частково протиправним та нечинним рішення залишити без руху.

Повідомити ТОВ "Торговий Дім Дербі" про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Згідно з оригіналом

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук