Справа № 211/1880/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2019-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
24 грудня 2019 року м. Дніпросправа № 211/1880/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі №211/1880/19 за позовом ОСОБА_1 до Начальника Довгинцівського відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області Камінського Станіслава Євгеновича, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
02.12.2019 року до Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі №211/1880/19.
20.12.2019 року на запит суду надійшли матеріали адміністративної справи №211/1880/19.
Перевіривши апеляційну скаргу головуючий суддя встановив, що вона не відповідає вимогам статті 296 КАС України, з огляду на таке.
Згідно з п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, проте документ про сплату судового збору до суду не надано.
Разом з апеляційною скаргою апелянт звернувся з клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у зв`язку з скрутним матеріальним становищем. В обґрунтування клопотання зазначає, що він є непрацюючим пенсіонером та інших доходів не має, проживає з дружиною, яка також є пенсіонером.
Розглянувши зазначене клопотання суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Отже звільнення особи від сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, а повне звільнення від оплати усіх судових витрат застосовується до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати, інакше вони не спроможні будуть забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби (житло, харчування, тощо).
Скаржником не підтверджено наявність пільг щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги у порядку та розмірі встановленому законом.
Також, скаржник не відноситься до жодної з категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору на підставі ст.5 ЗУ «Про судовий збір», а отже підстав для задоволення вищевказаного клопотання не має.
Окремо слід зазначити, що відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакцій чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 1921 грн.
Відповідно до пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою) за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921 грн.).
Отже, апелянтом повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 1921 грн., проте документ про сплату судового збору до суду не надано.
Також, пунктами 2, 3 частини 5 статті 296 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додаються копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи; копії доданих до апеляційної скарги письмових матеріалів, що відсутні в учасників справи, відповідно до кількості учасників справи.
З матеріалів справи вбачається, що окрім апелянта участь у справі беруть два відповідача, проте до апеляційної скарги не були додані її копії відповідно до кількості учасників справи, отже апелянтом не було надано копії апеляційної скарги для одного з відповідачів.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.295 КАС України (в редакції чинній на момент прийняття оскаржуваного рішення суду першої інстанції), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Як свідчать матеріали справи, Дніпропетровським окружним адміністративним судом 26 вересня 2019 року прийнято та складено ухвалу у справі №211/1880/19.
Апеляційну скаргу на ухвалу від 26.09.2019 року апелянт подав 23.11.2019 року, тобто з порушенням встановленого ст.295 КАС України строку та не порушує питання про його поновлення.
Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України (в редакції чинній на момент надходження справи до суду апеляційної інстанції) апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи не надання апелянтом належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору, копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи, з огляду на те, що заявником пропущено строк на апеляційне оскарження судового рішення встановлений нормами КАС України і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, суддя дійшов висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі №211/1880/19 - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду: належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору; копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи; заяви про поновлення пропущеного строку, з зазначенням обґрунтованих причин поважності пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.
Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали в іншій частині, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Білак