Справа № 160/4610/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 жовтня 2019 року Справа № 160/4610/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І.В.,
при секретарі судового засідання Гончаровій В.Г.,
представника позивача Старовицької О.П.
представника відповідача Солодовнік Е.Е.
представника третьої особи Олійник Ю.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпровська міська рада про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, -
21.05.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
- визнати дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області протиправними в частині додання до змісту витягу від 12.06.2018 року (вих.№219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, наданого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки: «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року»;
- визнати недійсним витяг від 12.06.2018 року (вих.№219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, наданого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваним витягом, оскільки вважає його таким, що прийнятий з порушенням вимог діючого законодавства з наступних підстав:
- як зазначено в акті перевірки порушення щодо заниження орендної плати за 2017 рік базується на відомостях, наданих ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, сформованих у Витягу з технічної документації в червні місяці 2018 року, однак, ці відомості суттєво відрізняються від витягів Держгеокадастру, наданих позивачу;
- неправомірні дії відповідача щодо надання витягу з приміткою «грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року» стали підставою для проведення позапланової перевірки ТОВ «Квартал» ГУ ДФС у Дніпропетровській області і надіслання податкового повідомлення-рішення щодо збільшення суми грошового зобов`язання ТОВ «Квартал» з орендної плати за землю на суму 325456,50 грн.
На думку позивача, оскаржуваний витяг є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.05.2019 адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю фірми «КВАРТАЛ» було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.
05.06.2019 року на виконання вищевказаної ухвали позивачем надано до суду власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також заява про уточнення позовних вимог, відповідно до якої позовні вимоги викладені у такій редакції:
- визнати дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області протиправними в частині додання до змісту витягу від 12.06.2018 року (вих.№219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, наданого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки: «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року»;
- визнати протиправним і скасувати витяг від 12.06.2018 року (вих. №219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, наданого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року:
- поновлено товариству з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» пропущений строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою;
- відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні);
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 року:
- вирішено подальший розгляд адміністративної справи №160/4610/19 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Дніпровська міська рада про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 01.08.2019 року.
01.08.2019 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області позовні вимоги не визнало та просило суд відмовити в їх задоволенні, з огляду на таке:
- витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є рішенням Управління, як органу владних повноважень, це тільки роздруковані за допомогою програмного забезпечення дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровська;
- на час видачі Витягу діяв наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», у примітці додатку №1 до якого вказано, що для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується зі значенням 2,0;
- у зв`язку з тим, що станом на 13.02.2017 року землекористувачем не була внесена актуальна інформація до Даних земельного кадастру Кф застосовувався зі значенням 2,0.
В судовому засіданні призначеному 01.08.2019 року відповідачем поданий відзив на позовну заяву, в якому останній щодо задоволення позовних вимог заперечує в повному обсязі.
Судове засідання, призначене на 01.08.2019 року відкладене з метою забезпечення учасників справи на отримання відзиву на позовну заяву та підготування заперечень, та пояснень по справі до 15.08.2019 року до 15:40.
06.08.2019 року представником позивача надано суду відповідь на відзив, в обгрунтування якої зазначено, що витяг з технічної документації є не просто фіксацією інформації, а саме рішенням, яка впливає на права та законні інтереси позивача і має обов`язковий характер для будь-якого суб`єкта земельних відносин. За заявою позивача внесені зміни до відомостей щодо цільового призначення земельної ділянки відповідно до правовстановлюючих документів. Опис документів для внесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельну ділянку, що надано до ЦНАП субжктом господарювання датовано 04.04.2018 року, тобто більше ніж за місяць до подання заяви третьою особою. Оскільки, як зазначив сам відповідач у відзиві, з 01.01.2017 року для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, застосвується із значенням 2,0. А інформація до відомостей Державного земельного кадастру була внесена лише 23.05.2018 року, тому протягом всього 2017 року та до 23.05.2018 року Кф у розмірі 2,5 не був актуальним та не є застосовним.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.08.2019 року клопотання представника Дніпровської міської ради по довіреності Булаха М.О. про перенесення розгляду справи за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпровська міська рада про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок - повернуто заявнику без розгляду.
15.08.2019 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, судове засідання відкладено до 09.09.2019 року до 14:00.
В судовому засіданні 09.09.2019 року оголошена перерва для подання відповідачем додаткових доказів у справі до 23.09.2019 року до 14:00.
В підготовче судове засіданння, призначене на 23.09.2019 року, з`явились представники позивача та відповідача, представник третьої особи не з`явився, про час дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі №160/4610/19 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпровська міська рада про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок. Призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 01.10.2019 року.
В судовому засіданні 01.10.2019 року представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
ТОВ «Квартал» (ідентифікаційний код 32887443) зареєстровано в якості юридичної особи 08.04.2004 року, основним видом діяльності є 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
З метою розрахунку орендної плати за землю, позивачем 13.02.2017 року отримано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №18/100217/03-07, в якому нормативна грошова оцінка земельної ділянки визначена у розмірі 34715359,91 грн.
Дніпровською міською радою прийнято рішення №7/11 від 13.07.2016 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.2010 року №5/6 «Про місцеві податки і збори території міста», яким встановлено розмір ставки плати за користування земельними ділянками у розмірі 3%.
Згідно рішень №3/56 від 15.07.2015 року та №12/18 від 15.02.2017 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.2010 року №5/6 «Про місцеві податки і збори території міста» розмір ставки орендної плати за земельні ділянки встановлено у розмірі 3% від суми нормативної грошової оцінки.
Актом перевірки встановлено порушення:
- п.п.16.1.4 п.16.1 ст. 16, п.286.1, п.286.2 ст. 286, п.289.1 ст. 289 Податкового кодексу України, внаслідок чого встановлено заниження орендної плати за земельну ділянку, розташовану на території Шевченківського району за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року на суму 260365,20 грн.
Як зазначено в акті перевірки від 03.02.2019 року №6051/04-36-14-04/32887443 порушення щодо заниження орендної плати за 2017 рік у сумі 260365,20 грн. базується на відомостях, наданих ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, сформованих у Витягу з технічної документації по вищезазначеній земельній ділянці від 12.06.2018 року №219/110618/03-07.
- коефіцієнт КФ 2,50;
- нормативна грошова оцінка земельної ділянки 43394199,89 грн.
Витяг з технічної документації від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 містить помітку «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року».
Не погоджуючись зі сформованим ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області витягом з технічної документації від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 в частині наявності помітки «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року», позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи питання предметної підсудності та наявності юрисдикції у адміністративного суду на розгляд позовних вимог про визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, судом встановлено таке.
Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2013 року № 1378-IV визначено правові засади оцінки земель.
Так, згідно з визначеннями ст. 1 цього закону, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Відповідно до ч. 5 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Згідно із ч. 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Статтею 23 зазначеного Закону передбачено, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою, а земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, - районними радами. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної та картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів, є Держгеокадастр (постанова Кабінету міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 "Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру").
Згідно з підпунктами 27 та 36 пункту 4 зазначеної постанови Кабінету Міністрів України Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує виконання на відповідній території робіт із землеустрою та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру, і видає, зокрема, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.
Згідно позиції Верховного Суду у справі № 823/902/17, у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції, а тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом.
З огляду на викладене, суд зазначає, що розгляд та вирішення питання правомірності винесення ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області витягу з технічної документації від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 належить до повноважень адміністративного суду, відтак вважає правомірним розгляд справи по суті заявлених позовних вимог.
Згідно ст.271 ПК України, ст.ст. 5, 13 Закону України «Про оцінку земель», ст.201 Земельного кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом згідно п.271.2 ст.271 ПК України.

У відповідності до вимог ст.5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема: для визначення розміру земельного податку; орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності - ст. 13 Закону України «Про оцінку земель».

Згідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій» - ст.18 Закону України «Про оцінку земель».

Статтею 20 вказаного Закону визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

У відповідності до вимог ст. 23 Закону України «Про оцінку земель», технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською,селищною, міською радою.

Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №5 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, утворено Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Відповідно до п.1 Положення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.11.2016р. № 308, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

За п.п.4 п.4 вказаного Положення, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області відповідно до покладених на нього завдань надає адміністративні послуги згідно із законом у відповідній сфері.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що на відповідача як суб`єкта владних повноважень покладені обов`язки щодо видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на основі затвердженої рішенням органу місцевого самоврядування технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, при цьому, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою, тобто до повноважень Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не віднесено проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, у тому числі і визначення коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф).

25.11.2016 року Міністерством аграрної політики та продовольства України прийнято наказ № 489, яким затверджено новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» (далі - Порядок №489) та визначено, що він застосовується з 01.01.2017 року.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку № 489 за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюється за заявою зацікавленої особи (додаток 8) як витяг із технічної документації про нормативну оцінку земельної ділянки (додаток 9).

При цьому, в новій формі заяви заявником обов`язково повинна бути зазначена інформація про «категорію земель» та «цільове призначення земельної ділянки відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель (КВЦПЗ), затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за № 1011/18306». В новій формі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, на відміну від форми, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово - комунального господарства України, Української академії аграрних наук України «Про Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» від 27.01.2006 року №18/15/21/11, також повинно бути зазначено «категорію земель» та «цільове призначення земельної ділянки відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель (КВЦПЗ), та зазначається, що Витяг сформовано.

Згідно з пунктами 3, 5 Розділу ІІ Порядку, коефіцієнт Кф - це коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки та встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548.

Додатком 1 до Порядку, який має назву «Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф)» визначено дві примітки наступного змісту:

1. Для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

2. У разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

Суд звертає увагу на те, що вперше класифікація видів цільового призначення земель (КВЦПЗ) на окремі види цільового призначення земель, які характеризуються власним правовим режимом, екосистемними функціями, видом господарської діяльності, типами забудови, типами особливо цінних об`єктів була розроблена відповідно до вимог пункту «г» статті 15, статті 19 Земельного кодексу України та пункту «г» статті 14 Закону України «Про землеустрій» та затверджена наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 року № 548 «Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель» та був чинним на момент виникнення спірних правовідносин.

Тобто, з 15.02.2011 року (дата набрання чинності Наказу № 548) в Україні для забезпечення обліку земельних ділянок за видами цільового призначення стали застосовуватись поняття «код та цільове призначення земель» (п. 1.2 Наказу № 548).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон України № 3613-VI), Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

До Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку, а також інформацію про її власників (користувачів), зазначену в частині другій статті 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (ст. 15 Закон України № 3613-VI).

Тобто, з 01.01.2013 року (з моменту запровадження роботи Державного земельного кадастру) відомості щодо цільового призначення земельної ділянки повинні були вміщувати інформацію як про категорію земель так і вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель.

Статтею 21 Закону України № 3613-VI передбачено, що відомості про цільове призначення земельних ділянок, в тому числі, щодо виду використання земельної ділянки в межах певної категорії земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі письмової заяви власника (користувача) земельної ділянки державної чи комунальної власності, - у разі зміни виду використання земельної ділянки (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони).

Листом від 03.02.2017 року № 22-28-0211591/2-17 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру «Про інформування з питань ведення Державного земельного кадастру» надала роз`яснення, яким чином врегульовується приведення у відповідність до Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 року №548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.11.2010 року за №1011/18306, інформація про цільове призначення земельних ділянок у випадку наявності у Державному земельному кадастрі застарілої інформації з Українського класифікатора цільового призначення землі або відсутності інформації про підрозділ коду КВЦПЗ.

Так, вказаний лист рекомендує при надходженні до Державного кадастрового реєстратора від власника чи користувача земельної ділянки заяви про внесення змін до відомостей про неї за формою згідно з додатком 12 до Порядку, електронного документа з визначеним цільовим призначенням земельної ділянки відповідно до КВЦПЗ та листа Управління/Відділу Головного управління Держгеокадастру в області за підписом керівника, який надається на запит власника, користувача земельної ділянки або розробника електронного документа з врахуванням матеріалів по формуванню земельної ділянки щодо можливості визначення цільового призначення земельної ділянки відповідно до КВЦПЗ, Державний кадастровий реєстратор вносить відповідні зміни до відомостей про зареєстровану земельну ділянку.

Разом з тим, у частині 3 статті 26 Закону України № 3613-VI закріплено, що зміни до відомостей про земельну ділянку (крім випадків, визначених у частині другій цієї статті) вносяться до Поземельної книги за заявою власника або користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності на підставі документації, передбаченої цим Законом.

За таких обставин, законодавством не передбачено жодного іншого способу внесення даних до Державного земельного кадастру ніж відповідно до вимог статті 26 Закону України № 3613-VI та Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року №105.

Судом встановлено, що різниця між задекларованою сумою податку з орендної плати позивачем та нарахованої відповідачем в податковому повідомленні-рішенні відбулась на підставі розрахунку суми орендної плати різних витягів з технічної документації.

Так, позивачем використано витяг з технічної документації №18/100217/03-07 від 13.02.2017 року, в якому коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки встановлений на рівні 2.

В наданому до перевірки відповідачем витязі від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки визначено коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки встановлений на рівні 2,50.

Різний коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки, став підставою для визначення різних сум орендної плати за земельні ділянки за 2017 рік.

З матеріалів справи відомо, що за заявою позивача на виконання вище перелічених вимог Порядку № 489, внесені зміни до відомостей щодо цільового призначення земельної ділянки відповідно до правовстановлюючих документів. Опис документів для внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до них) про земельну ділянку, що надано до ЦНАП позивачем датовано 04.04.2018 року. Крім того, суд зазнаає, що з заявою позивач звернувся раніше, ніж за місяць до подання заяви третьою особою.

Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується зі значенням 2,5 для земель з цільовим призначенням 03.07 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Код КВЦПЗ по відповідній земельній ділянці було присвоєно 23.05.2018 року, що зазначено у Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №881/0/197-18 від 24.05.2018 року.

Таким чином, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), зі значенням 2,5 для земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 район АДРЕСА_4 , яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпра за кодом :02:162:0110, введено в дію з 23.05.2018 року.

Вказані висновки відповідають правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2018 у справі № 804/2035/16, що враховується судом, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Таким чином, у витязі від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки визначено коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки правомірно встановлений на рівні 2,50.

Проте, суд зазначає, що у 2017 році інформація про земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_3 район АДРЕСА_5 вул. АДРЕСА_4 , яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпра за кодом :02:162:0110, внесена не була.

Відтак, у 2017 році до зазначеної земельної ділянки застовувався коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки на рівні 2,0, як це передбачено вищевказаним Порядком № 489.

Відповідно до п.121 Порядку ведення державного земельного кадастру, затвердженого Постановою КМУ від 17.10.2012 року № 1051, зміни щодо цільового призначення земельної ділянки вносяться Державним кадастровим реєстратором за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності.

Отже, зміни щодо цільового призначення земельних ділянок могли бути внесені лише на підставі заяв землекористувача після дати реєстрації цих заяв у ГУ Держгеокадастру - 04.04.2018 року щодо зазначеної земельної ділянки, а не з 01.01.2017 року, як зазначено у витязі від 12.06.2018 року №219/110618/03-07.

Варто також наголосити, що витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки відомості про які на момент видачі такого витягу внесені до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу» і програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на певну дату (яка вже минула).

Однак, як вбачається з витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, який сформований 12.06.2018 року, зазначено, що грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017, тобто витяг сформований на дату, яка вже минула.

Крім того, суд зазначає, що у додатку 9 до Порядку, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року №489, визначена форма витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка не передбачає внесення таких данних, як «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на…».

Таким чином, дії ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області в частині додавання до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, наданої на запит Дніпровської міської ради від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 примітки: «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року» є протиправними.

Відповідач зазначив, що витяг з технічної документації не розраховується, а формується автоматично і втручання посадових осіб у зміну хоча б яких коефіцієнтів не можливо.

Проте наведені обставини жодним чином не спростовуються висновків суду про неправомірність дій відповідача при формуванні вищезазначеного витягу щодо додавання примітки про його зворотну дію з 01.01.2017 року, коли фактично всі зазначені у витязі коефіцієнти є актуальними з дати присвоєння коду КВЦПЗ, тобто з 23.05.2018 року.

Таким чином, витяг від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки містить достовірну інформацію щодо земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 район АДРЕСА_4 , яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі м. Дніпра за кодом :02:162:0110, починаючи з 23.05.2018 року.

У 2017 році коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), зі значенням 2,5, не міг бути застосований до вказаної земельної ділянки, а відтак, оскаржуваний витяг підлягає визнанню протиправним та скасуванню в частині додання до змісту витягу примітки «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року».

В іншій частині витяг від 12.06.2018 року №219/110618/03-07 скасуванню не підлягає, оскільки містить достовірні відомості щодо зазначеної земельної ділянки.

З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 КАС України, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржуваний витяг в частині додання до змісту витягу примітки «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року», діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають до задоволення в частині, а оскаржуваний витяг є протиправними та такими, що підлягають скасуванню в частині додання до змісту витягу примітки «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року».

З огляду на вищевикладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 1921,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 993 від 16.05.2019 року.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 1440,75 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог в частині задоволення першої вимоги та часткового задоволення другої позовної вимоги.

Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» (місцезнаходження: 49010, м. Дніпро, вул. Лабораторна, буд. 45, ) до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, пр. О.Поля, 2, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпровська міська рада (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд.75, ) про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок задовольнити частково.

Визнати дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області протиправними в частині додання до змісту витягу від 12.06.2018 року (вих.№219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, наданого на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради примітки: «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року».

Визнати протиправним та скасувати витяг від 12.06.2018 року (вих.№219/110618/03-07) з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, наданого Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області на запит Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради, в частині додання до змісту витягу примітки: «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на 01.01.2017 року».

У задоволенні іншої частини позовни вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ» судові витрати у розмірі 1440,75 грн. (одна тисяча чотириста сорок гривень сімдесят п`ять копійок).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 10 жовтня 2019 року.

Суддя І.В. Юхно