Справа № 1.380.2019.002387
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.002387
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулкевич І.З.,

секретар судового засідання Іванес Х.О.

за участю : представника позивача Швець Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому з асіданні в залі суду в місті Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просить : визнати незаконним та скасувати наказ начальника УПП у Львівській області капітана поліції P.O. Пилипенко №15 від 03.04.2019 року Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що згідно з наказом начальника УПП у Львівській області капітана поліції P.O. Пилипенко №15 від 03.04.2019 року Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Вказує, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало його невиконання наказу Департаменту патрульної поліції Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту від 14.09.2018 №4246, наказу Департаменту патрульної поліції Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту від 26.10.2018 №4720, доручених УПП у Львівській області ДПП Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області ДПП від 17.09.2018 №5456 (вн)/41/12-2018, доручення УПП у Львівській області ДПП Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 29.10.2018 №6004 (вн) 41/12/2018. Зазначає, що з вказаними наказами не був ознайомлений, які регламентують графік проведення підсумкової перевірки першого та другого етапів.

Ознайомившись з вказаними наказами в процесі службового розслідування, ним було виявлено та зазначено у своїх поясненнях, що графіки проведення підсумкової перевірки у підрозділі Позивача припадали на вихідний день, що являється грубим порушенням законодавства, а саме : Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України Про національну поліцію в Україні, Кодексу законів про працю України та наказу МВС №50 від 26.01.2016. також, при притягненні до дисциплінарної відповідальності відповідачем не враховано те, що позивач є головою Професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України Львівської обласної організації первинної профспілкової організації працівників Управління патрульної служби м. Львова Департаменту патрульної поліції.

Вважає, що відповідач не мав права притягувати позивача до дисциплінарної відповідальності без отримання згоди відповідних профспілкових органів. Просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 30.09.2019 провадження у справі відкрито.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві. Зазначає, що доводи позивача про те, що його не ознайомлено із відповідними наказами та графіками проведення перевірок були предметом дослідження проведеного в рамках службового розслідування. В ході службового розслідування було опитано командира батальйону 4 Управління ОСОБА_2 , який повідомив, що інформація була доведена ним командирському складу батальйону на загальних зборах, а також у месенджері telegram. Командиром доведено наказ про ознайомлення особового складу із вказаною інформацією та надав знімки екрану свого телефону. Також, в ході службового розслідування був опитаний безпосередній керівник позивача командир взводу 2 роти 4 батальйону 4 Управління Покровський Ю ОСОБА_3 ., який повідомив, що ним особисто переслано повідомлення від старшого інспектора з профпідготовки Юнко О.А. про початок проведення підсумкової перевірки з 10.10.2018 в створену групу для поліцейських взводу в месенджері telegram та в усній формі доведена особовому складу взводу на загальному шикуванні поліцейських взводу. Відтак твердження позивача про не ознайомлення із відповідними наказами та графіками проведення перевірок спростовується результатами службового розслідування, яким встановлено, що інформація про необхідність проходження перевірок та їх графік завчасно, належно доводилась до всього особового складу взводу 2 роти 4 батальйону 4 Управління, в тому числі позивачу.

Також представник відповідача зазначає, що доводи позивача про те, що проведення перевірок службової підготовленості поліцейських припадали на вихідні дні позивача не можуть братися судом до уваги, оскільки норми КЗпП України в частині регулювання питань часу роботи не поширюються на поліцейських з огляду на спеціальні норми Закону України Про Національну поліцію . Крім того зазначає, що доводи позивача про недопустимість притягнення позивача, який є членом первинної профспілкової організації, до відповідальності без згоди профспілки є безпідставними, оскільки такі спростовуються ч. 9 ст. 41 Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності, згідно якої положення цієї статті щодо гарантій для працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів в частині особливостей притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення - не поширюються на прокурорів, поліцейських, працівників Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України та органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства. Вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить суд відмовити в задоволенні позову.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просить суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом начальника Управління Патрульної Поліції у Львівській області капітана поліції P.O. Пилипенко №15 від 03.04.2019 Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень, капітана поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

Зі змісту вказаного наказу встановлено, що до поліцейського взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції Пристая Тараса Віталійовича застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пункту 11 розділу 11 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50, наказу Департаменту патрульної поліції Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту від 26.10.2018 №4720, доручення УПП у Львівській області ДПП Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області ДПП від 17.09.2018 №5456 (вн)/41/12-2018, доручення УПП у Львівській області ДПП Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 29.10.2018 №6004 (вн)/41/12-2018, пункту частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Не погоджуючись з вищезазначеним наказом в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся за захистом свої прав до суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Правовідносини сторін, що виникають у сфері правових засад організації та діяльності Національної поліції України, статусу поліцейських, а також порядку проходження служби в Національній поліції України, порядку планування, проведення та обліку занять, здійснення контролю знань, умінь та навичок осіб молодшого, середнього та вищого складу Національної поліції України, визначення процедури проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядку оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування регулюються нормами Конституції України, Закону України Про Національну поліцію, Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50, Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ст.3 Закону України Про Національну поліцію, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст.17 Закону України Про Національну поліцію, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ст.18 Закону України Про Національну поліцію, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.2 ст.19 Закону України Про Національну поліцію, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. 59 Закону України Про Національну поліцію визначаються загальні засади служби в поліції, зокрема, зазначається, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Поліцейські, у тому числі слухачі та курсанти вищих навчальних закладів із специфічними умовами, які здійснюють підготовку поліцейських, та які перебувають на військовому обліку військовозобов`язаних, на час служби в поліції знімаються з такого обліку і перебувають у кадрах поліції.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Також, ст.18 Дисциплінарного Статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист, зокрема під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних" ; Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Відповідно до п.3 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 , службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.

Відповідно до п.п. 5, 6 розділу 4 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 , службова підготовка в органах (закладах, установах) поліції здійснюється в робочий час згідно з розкладом занять.

Основними видами проведення занять у системі службової підготовки є : лекція, семінар, практичне заняття, контрольно-перевірочне заняття.

Згідно до п.5 розділу 11 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50, контроль за рівнем службової підготовленості поліцейських здійснюється під час:

Призначення поліцейського на вищу посаду, інструктажу перед заступанням на службу, проведення навчального (контрольно-перевірочного) заняття, здачі заліків за підсумками проходження навчально-перевірочного збору, закріплення вогнепальної зброї;

Проведення комплексного інспектування, контрольної, цільової та підсумкової перевірки.

Відповідно до п.9 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 , поліцейські зобов`язані відвідувати заняття в системі службової підготовки. Виняток становлять особи, які перебувають на добовому чергуванні, лікарняному, сесії, у відпустці, відрядженні.

Відповідно до п.10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 , до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які:

порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки;

отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Згідно до пункту 11 розділу 11 Положення про організацію підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50, підсумкова перевірка проводиться комісійно після закінчення навчального року. До перевірки залучаються всі поліцейські органу (закладу, установи) поліції, який допущені до самостійного несення служби.

Також, поліцейський, який був відсутній на підсумковій перевірці через хворобу, відпустку, навчання, відрядження тощо, складає заліки зі службової підготовки в індивідуальному порядку, а саме на підставі вмотивованого рапорту, погодженого з керівником органу (закладу, установи) поліції, який подається в день виходу поліцейського на службу, згідно п. 11 розділу 11 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50.

Відповідно до п. 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п. 4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

Відповідно до п. 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Як встановлено з матеріалів справи, наказом №3 від 18.03.2019 призначено службове розслідування про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції у Львівській області ДПП, що виразилося у відсутності на підсумковій перевірці, що проводилась після закінчення навчального року.

Відповідно до матеріалів службового розслідування, наказом Департаменту патрульної поліції від 14.09.2018 №4246 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських» керівникам територіальних (відокремлених ) підрозділів ДПП необхідно було організувати та провести з 17.09.2018 по 16.10.2018 перші етапи підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських підпорядкованих територіальних (відокремлених) підрозділів ДПП та забезпечити участь у них максимальної кількості підлеглих. До вищевказаного наказу додано графік проведення підсумкових перевірок поліцейських в управліннях патрульної поліції ДПП Львівської області.

Відповідно до доручення УПП у Львівській області ДПП «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських УПП у Львівській області» від 17.09.2018 №5456 начальнику відділу кадрового забезпечення УПП у Львівській області ДПП підполковнику поліції Цапу І.Р. доручено організувати та провести підсумкову перевірку рівня службової підготовленості поліцейських перший етап з 17.09.2018 по 14.10.2018, другий етап з 29.10.2018 по 28.11.2018 та довести до відома особовий склад про графік проведення першого етапу та забезпечити явку підлеглого особового складу на першому етапі, а також на час проведення другого етапу підсумкової етапу забезпечити присутність тих, які були відсутні на першому етапі.

Також, дорученням УПП у Львівській області ДПП Про проведення другого етапу визначення рівня службової підготовленості поліцейських управління патрульної поліції у Львівській області ДПП від 29.10.2018 №6008 із додатком-графіком затвердженим начальником УПП у Львівській області ДПП капітаном поліції Пилипенком Р.О. визначено дати для певних підрозділів, у термін 29.10.2018 по 28.11.2019.

Другий етап проводився відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 26.10.2018 №4720 Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських територіальних (відокремлених підрозділів Департаменту.

В ході службового розслідування було встановлено, що за результатами підсумкової перевірки не були присутні на другому етапі та не здали її без поважних причин 27 працівників, з яких є ОСОБА_1 інспектор взводу 2 роти 4 батальйону 4 управління патрульної поліції у Львівській області ДПП.

З матеріалів справи встановлено, що під час службового розслідування в ОСОБА_1 відібрано пояснення, в яких він вказує, що його відсутність на двох етах підсумкової перевірки, а саме 10.10.2018, 11.10.2018, 27.11.2018 він пояснити тим, що така відбулась у його вихідний від роботи день згідно графіку змінності його підрозділу. Також зазначив, що накази Департаменту патрульної поліції від 14.09.2018 №4246 та від 26.10.2018 №4720 видані всупереч Конституції України, законів України та інших підзаконних нормативно-правових актів, тому згідно до ст. 60 Конституції України не зобов`язаний їх виконувати. З наказами та додатком-графіком до наказів ознайомлений особисто не був.

Однак з такими твердження позивача суд не погоджується, оскільки в ході службового розслідування було опитано командира батальйону 4 Управління ОСОБА_2 , який повідомив, що інформація була доведена ним командирському складу батальйону на загальних зборах, а також у месенджері telegram. Командиром доведено наказ про ознайомлення особового складу із вказаною інформацією та надав знімки екрану свого телефону. Також, в ході службового розслідування був опитаний безпосередній керівник позивача командир взводу 1 роти 4 батальйону 4 Управління Покровський Ю.В., який повідомив, що ним особисто переслано повідомлення від старшого інспектора з профпідготовки Юнко О.А. про початок проведення підсумкової перевірки з 10.10.2018 в створену групу для поліцейських взводу в месенджері telegram та в усній формі доведена особовому складу взводу на загальному шикуванні поліцейських взводу. (копії пояснень та знімків містяться в матеріалах справи).

Відтак, суд вважає, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про терміни проведення підсумкової перевірки та завчасно був ознайомлений із наказами про проведення такої перевірки. Факт ігнорування наказів про проходження перевірки позивачем не спростовано.

Аналізуючи доводи позивача щодо необґрунтованості застосування до нього дисциплінарного стягнення за вчинення виявленого порушення, суд виходить з того, що відповідно до приписів Дисциплінарного статуту підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення.

Зазначені висновки узгоджуються з Рекомендаціями № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 щодо визначення дискреційних повноважень та ступенем свободи адміністративного органу.

Аналогічний висновок, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення викладений Верховним Судом у Постанові від 10 квітня 2019 року (справа №813/3020/16 провадження 9901/22208/18).

Разом з тим, на покликання позивача про недопустимість притягнення позивача, який є головою первинної профспілкової організації, до відповідальності без згоди профспілки, то такі спростовуються ч. 9 ст. 41 Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності, згідно якої положення цієї статті щодо гарантій для працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів в частині особливостей притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення - не поширюються на прокурорів, поліцейських, працівників Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України та органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства.

Виходячи із законодавчих приписів та фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі, в порядку та у спосіб передбачений чинним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд згідно ч.1 ст. 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки у даній справі оспорюється рішення прийняте відповідачем, суб`єктом владних повноважень, суд відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України, перевіряє чи прийнято (вчинено) воно: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом на підставі досліджених доказів встановлено, що відповідні положення відповідачем дотримані повністю. З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, а тому адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25,72-77, 90, 139, 241-246, 250, пп. пп. 15.5 п. 15 розділу VІІ Перехідні положення КАС України, суд -

вирішив:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 22 грудня 2019 року.

Суддя Гулкевич І.З.