Справа № 1340/5824/18
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/5824/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Лізогуб В.В.,

представника позивача: Луціва О.М.,

представника відповідача: Тістечка Ю.Я.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Львові адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мета-Логістик»

до Львівської митниці Державної фіскальної служби

про скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мета-Логістик» (надалі також - позивач або ТОВ «Мета-Логістик») звернулось до суду із позовом до Львівської митниці ДФС (надалі також - відповідач або Митниця), в якому просило скасувати рішення про визначення коду товару від 14 листопада 2018 року №KT-UA-2018 та зобов`язати Львівську митницю ДФС України повернути позивачу надмірно сплачені митні платежі у вигляді державного мита на загальну суму 61045,73 грн. та податку на додану вартість на загальну суму 12209,14 грн., які були сплачені згідно із тимчасовою митною декларацією від 3 жовтня 2018 року №UA209180/2018/061611.

Обґрунтовуючи позовну заяву, ТОВ «Мета-Логістик» вказувало, що спірним рішенням Митниця безпідставно змінила визначений позивачем код імпортованого товару відповідно до УКТЗЕД зі ставкою ввізного мита 10% (преференційна ставка ввізного мита на підставі сертифіката походження EUR.1 - 6,3%) на код - зі ставкою ввізного мита 20% (преференційна ставка ввізного мита на підставі сертифіката походження EUR.1 - 17,3%), що, в свою чергу, призвело до переплати митних платежів на загальну суму 73254,87 грн.

Так, позивач зазначав, що, враховуючи положення Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VI та його невід`ємні частини (Основні правила інтерпретації товарів №1, №6, примітки до розділу 16), імпортований товар: «Курячий паштет» (упаковка 390 г.), «Свинячий паштет Мазовецький» (упаковка 390 г.) виробництва фірми PAMAPOL, РП, за своїм інгредієнтним, якісним складом та органолептичними показниками не відповідають терміну «паштети печінкові» (тобто продукти із печінки), а відповідають терміну «паштети м`ясні» і тому не можуть класифікуватися за визначеним оскаржуваним рішенням кодом УКТЗЕД (готові консервовані продукти з печінки, інші). Натомість такі продукти відповідають коду УКТЗЕД , заявленому позивачем у митній декларації, як консервовані продукти із свинини, включаючи суміші, що містять 40 мас.% або більше, але менш як 80 мас.% м`яса або м`ясних субпродуктів будь-якого виду, включаючи жири будь-якого виду або походження.

Відповідач подав відзив на адміністративний позов, у якому зазначив, що згідно з абзацом другим примітки 2 до групи 16 розділу IV Додатку до Закону України «Про митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII стосовно готових продуктів, які містять печінку, вказівки, викладені в другому реченні цієї примітки, під час визначення товарних підпозицій товарних позицій 1601 і 1602 не застосовуються, тому позивачем неправильно визначено код УКТЗЕД.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року, відмовлено у задоволенні позову повністю.

Позивач оскаржив зазначене рішення у частині відмови в задоволенні позовних вимог про скасування рішення про визначення коду товару від 14 листопада 2018 року №KT-UA-2018.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року залишено без змін.

Позивач подав касаційну скаргу, у якій просив скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року у частині відмови в задоволенні позовних вимог про скасування рішення про визначення коду товару від 14 листопада 2018 року №KT-UA-2018.

Згідно постанови Верховного суду від 7 серпня 2019 рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року у справі №1340/5824/18 в частині відмови у задоволенні позову про скасування рішення про визначення коду товару від 14 листопада 2018 року №KT-UA-2018 скасовано, а справу у цій частині направлено до суду першої інстанції на новий розгляд. В іншій частині рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2019 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року у справі №1340/5824/18 залишено без змін.

Верховний суд в обґрунтування постанови зазначав, що багатокомпонентні товари, які вироблені з різних компонентів, повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів. Для класифікації товарів, які містять у своєму складі печінку, повинні застосовуватися загальні правила (Основні правила інтерпретації УКТЗЕД). Це обумовлюється тим, що виключення, закріплене в четвертому реченні Примітки 2 Групи 16, не дозволяє застосувати спеціальне правило (правило, яке закріплене в другому реченні Примітки 2 Групи 16) в аспекті товарів, які містять у своєму складі печінку (у даній справі «Курячий паштет» на 8 % складається із свинячої печінки, а «Свинячий паштет «Мазовецький» на 10 % складається із печінки). Верховний суд вказав, що судами залишено поза увагою встановлення обставин щодо того, чи була свиняча печінка саме тим компонентом, який визначив основні властивості імпортованого товару та не враховано, що положення Митного тарифу України не виключають класифікацію багатокомпонентних готових продуктів, які містять у своєму складі печінку, в товарній підкатегорії 16 02 49 30 00, оскільки у назві останньої є посилання на продукти, які складаються, серед іншого, з м`ясних субпродуктів, чим є також і печінка.

Згідно ухвали Львівського окружного адміністративного суду від 06.09.2019 прийнято справу до розгляду, призначено підготовче засідання на 26.09.2019.

26.09.2019 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 22.10.2019.

22.10.2019 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 14.11.2019.

14.11.2019 розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відрядженні, судове засідання призначено на 28.11.2019.

28.11.2019 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у позові, представник відповідача проти позову заперечив з мотивів, вказаних у відзиві на позов, оголошено перерву у судовому засіданні до 10.12.2019.

10.12.2019 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача та представника відповідача, оцінивши докази, які мають значення для справи суд виходив з наступного.

ТОВ «Мета-Логістик» подано до Львівської митниці ДФС митну декларацію від 3 жовтня 2018 року №UA209180/2018/061457, у якій до митного оформлення заявлено такі товари: - «Курячий паштет», який за своїм складом містить такі м`ясні компоненти, як механічно обвалене м`ясо курки 14%, курячу шкіру 6,8%, свинячий жир 14%, свинячу шкіру 6,7%, свинячу печінку 8%; - «Свинячий паштет Мазовецький», який за своїм складом містить такі м`ясні компоненти, як свинячі шкірки 25,5%, свинячий жир 9,5%, свинячу печінку 10%.

В графі 33 митної декларації позивачем визначено код товару згідно УКТ ЗЕД , відповідно до якого ставка ввізного мита встановлена на рівні 10%.

В ході здійснення митних процедур та митного контролю посадовими особами відділу митного оформлення «Городок» м/п «Західний» Львівської митниці ДФС були відібрані зразки товарів «курячий паштет» та «свинячий паштет», які було направлено для проведення лабораторних досліджень до Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України, а також надіслано запит до відділу класифікації Львівської митниці №57 від 30 жовтня 2018 року для вирішення складного випадку класифікації товару за митною декларацією №UA209180/2018/061457.

Відповідно до висновку Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України від 29 жовтня 2018 №107 встановлено, що «готові консервовані продукти із вмістом печінки: «Курячий паштет» по 390 г зі складом: м`ясо птиці (14%), курячі субпродукти (курячі шкірки 6,8%), свинячі субпродукти (свиняча печінка 8%, свинячі шкірки 6,7%) та свинячий жир (14%), вода, крупа манна, пшеничне та соєве борошно, рослинна клітковина, сіль, молочний та соєвий білок, харчові добавки (стабілізатори, загущувачі, емульгатори, підсилювачі смаку, ароматизатори, регулятори кислотності, консерванти), приправи, овочі, цукор, дріжджовий екстракт, екстракт паприки, трави, а також «Свинячий паштет Мазовецький» по 390 г зі складом: свинячі субпродукти (свинячі шкірки 25%, свиняча печінка 10%,) та свинячий жир (сало) (9,5%), вода, крупа манна, пшеничне та соєве борошно, рослинна клітковина, сіль, молочний та соєвий білок, харчові добавки (стабілізатори, загущувачі, емульгатори, підсилювачі смаку), приправи, овочі, цукор, дріжджовий екстракт мають вигляд однорідних мас пастоподібної консистенції із запахом та смаком печінки.

Вироби, які були заявлені позивачем до митного оформлення (паштети), містять у своєму складі свинячу печінку, а тому, з урахуванням абзацу другого примітки 2 до групи 16 розділу IV Додатку до Закону України «Про митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII, їх неможливо класифікувати із застосуванням другого речення абзацу першого, тобто за компонентом, який домінує за масою, Митниця дійшла висновку, що такий товар відповідає коду (Інші готові чи консервовані продукти з м`яса, м`ясних субпродуктів або крові: - з печінки будь-яких тварин: - - інші) за ставкою мита 20%, а не (Інші готові чи консервовані продукти з м`яса, м`ясних субпродуктів або крові: - із свинини: - - інші, включаючи суміші: - - - із свійських свиней: - - - - які містять 40 мас. % або більше, але менш як 80 мас. % м`яса або м`ясних субпродуктів будь-якого виду, включаючи жири будь-якого виду або походження) зі ставкою ввізного мита 10%, як визначено позивачем.

За результатами здійснення митного оформлення товарів Митницею прийнято рішення від 14 листопада 2018 року №КТ-UA209000-335-2018 про визначення коду товару УКТЗЕД , згідно з яким ставка ввізного мита встановлена на рівні 20%.

В подальшому партія товару була випущена у вільний обіг за тимчасовою митною декларацією №UA209180/2018/061611 відповідно до положень статті 260 Митного кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 1 Митного кодексу України (далі також - МК України, тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) відносини, пов`язані зі справляння митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Згідно з частиною першою статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до частин першої, другої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію. Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носі (частина перша статті 257 МК України).

Статтею 28 частини першої глави 1 розділу IV «Торгівля і питання, пов`язані з торгівлею» Угоди про Асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, що набула чинності у повному обсязі з 1 вересня 2017 року визначено, що класифікація товарів у торгівлі між сторонами має бути такою, як викладено у відповідній товарній номенклатурі кожної Сторони, розробленої відповідно до Гармонізованої системи Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів 1983 року та подальших змін до неї.

Відповідно до Указу Президента України «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» від 17 травня 2002 року №466/2002 Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується щодо своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пункту 1 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428, цей Порядок визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно зі статтею 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до частин першої, другої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто щодо товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Частиною третьою, четвертою статті 69 МК України передбачено, що на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

За правилами частини сьомої статті 69 МК України рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Отже, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Так, відповідно до статті 1 Закону України «Про митний тариф» від 19 вересня 2013 №584-VII (далі також - Закон №584-VII; тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Зі змісту положень Митного тарифу України слідує, що в ньому отримали свою фіксацію наступні категорії правил класифікації товарів: а) загальні правила; б) спеціальні правила.

Спеціальні правила мають превалююче значення над загальними правилами, так як вони визначають правила класифікації конкретних товарних груп.

Суд встановив, що ТОВ «Мета-Логістик» до митного оформлення заявлено товар: - «Курячий паштет», який за своїм складом містить такі м`ясні компоненти, як механічно обвалене м`ясо курки 14%, курячу шкіру 6,8%, свинячий жир 14%, свинячу шкіру 6,7%, свинячу печінку 8%; - «Свинячий паштет Мазовецький», який за своїм складом містить такі м`ясні компоненти, як свинячі шкірки 25,5%, свинячий жир 9,5%, свинячу печінку 10%.

Спеціальні правила класифікації товарів визначаються відповідно до Групи 16 розділу IV Митного тарифу України «Готові харчові продукти з м`яса, риби або ракоподібних, молюсків або інших водяних безхребетних» Митного тарифу України.

Приміткою 2 до вказаної групи передбачено, що готові продукти включаються до цієї групи за умови, що в них міститься понад 20 мас. % ковбаси, м`яса, м`ясних субпродуктів, крові, риби або ракоподібних, молюсків або інших водяних безхребетних чи будь-якої комбінації цих продуктів. Якщо готові продукти містять два або більше зазначені продукти, вони класифікуються в товарних позиціях групи 16 як такі, що відповідають компоненту, який домінує за масою. Ці положення не стосуються продуктів з начинкою товарної позиції 1902 і готових продуктів товарної позиції 2103 або 2104.

Тобто відповідне положення встановлює спеціальне правило домінуючого за масою компоненту. Відповідно до даного правила товар повинен класифікуватися, виходячи із превалюючого компоненту (за компонентом, що превалює у його складі).

Водночас із відповідного правила передбачені виключення. Одним із них є те, що отримало своє закріплення в четвертому реченні Примітки 2, яким передбачено, що до готових продуктів, які містять печінку, вказівки, викладені в другому реченні цієї примітки, під час визначення товарних підпозицій товарних позицій 1601 і 1602 не застосовуються.

Таким чином, щодо товарів, які мають у своєму складі печінку, не застосовується спеціальне правило домінуючого за масою компоненту.

Факт наявності свинячої печінки у складі товарів, що заявлені до митного оформлення позивачем, підтверджується наявними в матеріалах справи технологічними специфікаціями заводу виробника вказаних виробів та сторонами не заперечується.

Отже, в аспекті товарів, які містять у своєму складі печінку, не може бути застосовано спеціальне правило. А тому виключення спеціального правила обумовлює необхідність звернення до загальних правил класифікації товарів, які отримують свою безпосередню фіксацію в рамках Основних правил.

Так, відповідно до Основних правила інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (правило 6).

Отже, у загальних правилах, що закріплені в «Основних правилах інтерпретації УКТЗЕД», можна виокремити групу правил, які стосуються класифікації товарів, що складаються більше ніж з одного матеріалу чи речовини.

При цьому із змісту наведених положень слідує, що багатокомпонентні товари, які вироблені з різних компонентів, повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів.

З огляду на викладене, для класифікації товарів, які містять у своєму складі печінку, повинні застосовуватися загальні правила (Основні правила інтерпретації УКТЗЕД). Це обумовлюється тим, що виключення, закріплене в четвертому реченні Примітки 2 Групи 16, не дозволяє застосувати спеціальне правило (правило, яке закріплене в другому реченні Примітки 2 Групи 16) в аспекті товарів, які містять у своєму складі печінку (у даній справі «Курячий паштет» на 8 % складається із свинячої печінки, а «Свинячий паштет «Мазовецький» на 10 % складається із печінки).

Так, відповідно до групи 16 розділу IV Митного тарифу України, встановленого Законом №584-VII, інші готові чи консервовані продукти з м`яса, м`ясних субпродуктів або крові: - із свинини: - - інші, включаючи суміші: - - - із свійських свиней: - - - - які містять 40 мас. % або більше, але менш як 80 мас. % м`яса або м`ясних субпродуктів будь-якого виду, включаючи жири будь-якого виду або походження класифікуються за кодом 1602 49 30 00 і ставка ввізного мита складає 10%.

При цьому у групі 16 розділу IV Митного тарифу України, встановленого Законом №584-VII, передбачено, що інші готові чи консервовані продукти з м`яса, м`ясних субпродуктів або крові: - з печінки будь-яких тварин: - - інші класифікуються за кодом 1602 20 90 00 і ставка ввізного мита складає 20%.

Суд вважає, що належними та достатніми доказами суб`єкт владних повноважень не довів, що свиняча печінка була саме тим компонентом, який визначив основні властивості імпортованого товару та не враховано, що положення Митного тарифу України не виключають класифікацію багатокомпонентних готових продуктів, які містять у своєму складі печінку, в товарній під категорії 16 02 49 30 00, оскільки у назві останньої є посилання на продукти, які складаються, серед іншого, з м`ясних субпродуктів, чим є також і печінка.

Суд дослідив подані позивачем докази: 1) технологічну специфікація заводу виробника «Pamapol S.A.»; 2) сертифікат якості на товар заводу виробника «Pamapol S.A.»; 3) протокол випробувань продукції за результатами досліджень випробувальної лабораторії ДП «Львівстандартметрологія» Мінекономрозвитку України, акредитованої Національним агентством з акредитації України (атестат акредитації дійсний від 20 квітня 2018 року до 19 квітня 2023 року), від 8 жовтня 2018 року №316-X/18; 4) протокол досліджень проб харчових продуктів за результатами досліджень Львівського обласного лабораторного центру Міністерства охорони здоров`я України, акредитованого на право проведення органолептичних досліджень відповідно до вимог ДСТУ ISO/IES 17025-2006 (атестат про акредитацію зареєстрований у реєстрі 14 березня 2017 року за №2Н1262, дійсний до 13 березня 2022 року), від 7 листопада 2018 року №499-500с, та прийшов до висновку, що класифікація товарів позивачем здійснена у відповідності до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД і Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 428 від 21.05.2012.

Відповідно до ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач позовних вимог не спростував.

Позов слід задоволити повністю. Скасувати рішення Львівської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ-UA-2018 від 14.11.2018.

Судові витрати покласти на відповідача.

Керуючись ст.ст.2, 14, 77, 90, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задоволити повністю

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ-UA-2018 від 14.11.2018

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної фіскальної служби (м. Львів, вул. Костюшка,1, ) судовий збір у сумі 1762 грн. на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мета-Логістик» (м. Львів, вул. Городоцька, буд.367А, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 19.12.2019.

Суддя Крутько О.В.