Справа № 200/9207/19-а
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2019 р. Справа№200/9207/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Троянової О.В. за участю секретаря Котова С.Ю., розглянувши в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Агроторгівельна фірма Зоря до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових вимог №Ю-970-17 від 11 березня 2019 року, №Ю-970-17 від 09.04.2019 року, №Ю-970-17 від 15.05.2019 року, №Ю-970-17 від 13.06.2019 року, №Ю-970-17 від 12.07.2019р., №Ю-970-17 від 12.08.2019р., №Ю-970-17 від 13.09.2019р., №Ю-970-17 від 10.10.2019р., №Ю-970-17 від 12.11.2019р.,-

за участю сторін:

від позивача не з`явився,

від відповідача Яковлєва А.С. за довіреністю

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю Агроторгівельна фірма Зоря звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області про скасування вимог, винесених ГУ ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 11 березня 2019 року, №Ю-970-17 від 09.04.2019 року, №Ю-970-17 від 15.05.2019 року, №Ю-970-17 від 13.06.2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року відкрито провадження, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи та призначено судове засідання на 19 серпня 2019 року.

09 серпня 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну предмета позову.

19 серпня 2019 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив від позивача

19 серпня 2019 року судом відкладено розгляд справи до 10.09.2019 року.

10 вересня на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2019 року призначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09 жовтня 2019 року.

12 вересня 2019 року на адресу суду надійшли письмові пояснення від позивача.

17 вересня 2019 року на адресу суду надійшло клопотання позивача про заміну первісного відповідача на правонаступника Головне управління ДПС у Донецькій області та письмові пояснення.

09 жовтня 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну позовних вимог, яким позивач збільшив позовні вимоги, зазначивши наступну вимогу: визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 12 серпня 2019 року про сплату ТОВ Агроторгівельна фірма Зоря боргу (недоїмки) у розмірі 875 883,87 грн.

09 жовтня 2019 року судом відкладено розгляд справи до 28 жовтня 2019 року.

28 жовтня 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну позовних вимог, яким позивач збільшив позовні вимоги, зазначивши наступну вимогу: визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 13 вересня 2019 року про сплату ТОВ Агроторгівельна фірма Зоря боргу (недоїмки) у розмірі 881 993,19 грн.

05 листопада 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну позовних вимог, яким позивач збільшив позовні вимоги, додавши наступну вимогу: про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 10 жовтня 2019 року про сплату ТОВ Агроторгівельна фірма Зоря боргу (недоїмки) у розмірі 886 155,18 грн.

28 жовтня 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну позовних вимог, яким позивач збільшив позовні вимоги, додавши наступну вимогу: про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 13 вересня 2019 року про сплату ТОВ Агроторгівельна фірма Зоря боргу (недоїмки) у розмірі 881 993,19 грн.

05 листопада 2019 року на адресу суду надійшли письмові пояснення позивача стосовно строку звернення до суду із адміністративним позовом.

27 листопада 2019 року на адресу суду надійшла заява про зміну позовних вимог, яким позивач збільшив позовні вимоги, додавши наступну вимогу: про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДФС у Донецькій області №Ю-970-17 від 12 листопада 2019 року про сплату ТОВ Агроторгівельна фірма Зоря боргу (недоїмки) у розмірі 886 974,20 грн.

27 листопада 2019 року на адресу суду надійшло клопотання відповідача про закриття підготовчого провадження та перехід до розгляду справи по суті. Представник позивача не заперечував проти задоволення заявленого клопотання, про що зазначив на даному клопотанні.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 листопада 2019 року замінено відповідача Головне управління ДФС у Донецькій області на правонаступника - Головне управління ДПС у Донецькій області.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 23 грудня 2019 року.

В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі.

Представник відповідача надав пояснення, аналогічні викладеним у запереченнях.

Враховуючи положення ст. 205 КАС України суд дійшов висновку про розгляд справи без участі позивача.

Так, в обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що Головним управлінням ДФС України в Донецькій області прийнято вимогу №Ю-970-17 від 11 березня 2019р. про сплату Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроторгівельна фірма «Зоря» боргу (недоїмки) у розмірі 889 531,62грн., вимогу №Ю-970-17 від 09.04.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 216,60грн., вимогу №Ю-970-17 від 15.05.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 058,31грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.06.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 395,04грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.07.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 866 172,52грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.08.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 875 883,87грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.09.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 881 993,19грн., вимогу №Ю-970-17 від 10.10.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 155,18 грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.11.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 889 974,20 грн. Позивач зазначає, що відповідач без законних підстав виніс оскаржувану вимогу. Вважає, що на нього розповсюджується дія пункту 9-4 розділу VIII Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині звільнення від виконання обов`язків платника єдиного внеску до закінчення проведення антитерористичної операції, у тому числі звільнення від сплати єдиного внеску у період з 14.04.2014р. по теперішній час. ТОВ АТФ «Зоря» на початок антитерористичної операції було зареєстроване у м. Донецьк, з квітня 2016 року у смт. Зарічне Лиманського району Донецької області входять до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція відповідно до розпорядження КМУ від 02.12.2015 року № 1255-р. Крім того, позивач перебуває на обліку Лиманській ДПІ Слов`янсько-Лиманського управління Головного управління ДФС України в Донецькій області також входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. З метою звільнення від виконання обов`язків платника обов`язків єдиного внеску на період з 14.04.2014 року до закінчення антитерористичної операції позивач отримав 30.05.2014 року отримав висновок Торгово-промислової палати України про настання обставин непереборної сили. Виходячи з наведеного, позивач вважає, що довів наявність форс-мажорних обставин, що спричинило неможливість сплати підприємством ЄСВ, тому з зазначених підстав просить скасувати оскаржувані вимоги про сплату боргу (недоїмки).

Відповідачем через канцелярію суду у встановлені судом строки, надано відзив на позовну заяву, разом з розрахунком вимоги 5, відповідно до якого останній просив суд просив відмовити у задоволенні позовних вимог. (а.с. 143). В обґрунтування наданого відзиву зазначає, що платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно сплачувати внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця. Несвоєчасно не сплачена сума є недоїмкою та стягується з застосуванням штрафів. Згідно облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів у позивача була заборгованість, тому ГУ ДФС у Донецькій області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 889 531,62грн., вимогу №10-970-17 від 09.04.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 216,60грн., вимогу №Ю-970-17 від 15.05.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 058,31грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.06.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 395,04грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.07.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 866 172,52грн. Також зазначає, що антитерористична операція закінчилася, посилаючись на лист СБУ від 23.10.2018 року № 33/1-8434. Приписи Закону України №1669-VII від 02.09.2014р. Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції та розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2015р. № 1275-р не звільняють органи доходів і зборів від виконання обов`язків щодо формування вимог про сплату недоїмки на підстави наданої платниками звітності.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агроторгівельна фірма «Зоря» є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців з кодом 25580292, було зареєстроване у м. Донецьк, виробничі потужності знаходяться у смт. Зарічне Лиманського району Донецької області, перебуває на обліку у Головному управлінні ДФС у Донецькій області (Слов`янсько-Лиманське управління, Лиманська ДПІ) як платник єдиного внеску. (а.с. 29-36).

Судом встановлено, що позивач в період з квітня 2018 року по липень 2019 року подавав податкові декларації про нарахування єдиного внеску, які прийнято відповідачем, що підтверджується квитанціями про отримання. (т. 1 а.с. 73-250, т. 2 а.с. 1 130)

Судом встановлено, що 11.03.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 28.02.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 889 531 грн. 62 коп., з яких недоїмка у сумі 889 531 грн. 62 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 15, т. 1)

09.04.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 31.03.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 893 216 грн. 60 коп., з яких недоїмка у сумі 893 216 грн. 60 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 16, т. 1)

15.05.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 30.04.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 886 058 грн. 31 коп., з яких недоїмка у сумі 886 058 грн. 31 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 17, т. 1)

13.06.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 31.05.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 893 395 грн. 04 коп., з яких недоїмка у сумі 893 395 грн. 04 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 18, т. 1)

12.07.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 30.06.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 866 172 грн. 52 коп., з яких недоїмка у сумі 866 172 грн. 52 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 56, т. 1)

12.08.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 31.07.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 875 883 грн. 87 коп., з яких недоїмка у сумі 875 883 грн. 87 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 177, т. 2)

13.09.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 31.08.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 881 993 грн. 19 коп., з яких недоїмка у сумі 881 993 грн. 19 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 194, т. 2)

10.10.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 30.09.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 886 155 грн. 18 коп., з яких недоїмка у сумі 881 993 грн. 19 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 214, т. 2)

12.11.2019 року відповідно статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року № 2464-VІ відповідачем була сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-970-17, відповідно до якої станом на 31.10.2019 року за позивачем рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 889 974 грн. 20 коп., з яких недоїмка у сумі 889 974 грн. 20 коп., штрафи у сумі 0 грн. (а.с. 214, т. 2)

Всі вимоги були оскаржені позивачем до ДФС України, скарги на які залишено без розгляду.

Щодо наявної заборгованості суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, статті 94 Податкового кодексу України (надалі ПК України) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідач у даній справі є суб`єктом владних повноважень, який відповідно до Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування здійснює адміністрування зазначеного внеску з жовтня 2013 року.

Отже, безпосередньо, правовідносини, що склалися між сторонами, регулюються Законом України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 08.07.2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464) із змінами і доповненнями.

Відповідно до абзаців 1, 3, 4 частини 4 статті 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п.2 та п.4 розділу ІІІ Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, який діяв до 10.06.2016р., затвердженого Наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013р. №765 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 лютого 2014р. за №217/24994, передбачено, що зобов`язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Нарахування податків, зборів та сум єдиного внеску в інтегрованій картці платника здійснюються відповідно до звітності, що подається платником до територіального органу Міндоходів, а також митних та інших платежів - на підставі оформленої митної декларації.

Нарахування узгоджених сум грошових зобов`язань за податками, зборами, митними платежами та сум єдиного внеску, нарахованих до сплати, в інтегрованій картці платника здійснюється датою граничного строку сплати таких нарахувань.

При поданні уточнюючого розрахунку, що збільшує або зменшує грошові зобов`язання минулих податкових періодів платника та ліквідаційної звітності, нарахування в інтегрованій картці платника проводиться датою його подання.

Згідно з п.1 підрозділу 1 розділу IV Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який діє з 10.06.2016р., затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016р. №422 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016р. за №751/28881, передбачено, що первинні показники, що відображаються в підсистемі, яка забезпечує обробку податкової звітності та платежів, є показниками форм податкової звітності та звітності з єдиного внеску, затверджених у встановленому порядку.

Згідно з п.1 та п.12 ч.2 ст.6 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування передбачено, що платник єдиного внеску зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

Суд зазначає, що при формуванні вимоги контролюючий орган не визначає платнику суму єдиного внеску до сплати, оскільки такі суми попередньо визначаються на підставі відповідної звітності або рішень. Фактично, вимога формується внаслідок наявності в картці платника відомостей про нараховані суми єдиного внеску, у тому числі нараховані самим платником, але не сплачені у встановлений ч.8 ст.9 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування строк.

Підставою виникнення зазначеного вище боргу з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є самостійно задекларовані позивачем суми ЄСВ.

Згідно ч. 8 ст. 9 Закону України 2464-VI від 08.07.2010 «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

В той же час, Закон України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції № 1669-VII від 02 вересня 2014 року (далі - Закон № 1669-VII), який набрав чинності з 15 жовтня 2014 року, визначає, серед іншого, тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції.

Підпунктом 8 пункту 4 статті 11 Прикінцеві та перехідні положення Закону № 1669-VII внесено зміни до Закону № 2464-VІ, а саме підпункт б розділу VIII Прикінцеві та перехідні положення доповнено пунктом 9-3 (пункт 9-4 в редакції Закону з 13 березня 2015 року) такого змісту:

9-3. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обов`язків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України від 14 квітня 2014 року № 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014р. №1053-р Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція включено м. Донецьк та м. Лиман Донецької області.

Дію вказаного Розпорядження зупинено Розпорядженням Кабінету Міністрів України №1079-р від 05.11.2014р.

Вказані розпорядження втратили чинність згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2015 р. № 1275-р Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України. Вказаним розпорядженням до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція включено м. Донецьк, де до 19 квітня 2016 року був зареєстрований позивач та смт. Зарічне Лиманського району Донецької області.

Тобто, у період невиконання обов`язків платника єдиного соціального внеску позивач знаходився на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції, де проводилася антитерористична операція.

Статтею 10 Закону України № 1669-VII встановлено, що протягом терміну дії цього Закону єдиним належним та достатнім документом, що підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території проведення антитерористичної операції, як підстави для звільнення від відповідальності за невиконання (неналежного виконання) зобов`язань, є сертифікат Торгово-промислової палати України.

Позивачем надано у якості доказів настання форс-мажорних обставин лист Торгово-промислової палати України від 30 травня 2014 року №№ ЮД-44/12-12/03 про настання обставин непереборної сили на підприємстві позивача по обов`язках зі сплати податків та обов`язкових платежів (а.с. 39-41).

Таким чином, позивач виконав вимоги Закону і є звільненим від сплати єдиного соціального внеску до закінчення проведення АТО.

Суд не бере до уваги лист Штабу Антитерористичного центру при СБУ України від 23.10.2018 року № 33/1-8434 про закінчення АТО, оскільки він не є джерелом права.

Крім того, антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України від 14 квітня 2014 року № 405/2014. На даний час Указ Президента України не видавався.

За таких обставин, вимоги про скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) №Ю-970-17 від 11 березня 2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 889 531,62грн., вимогу №10-970-17 від 09.04.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 216,60грн., вимогу №Ю-970-17 від 15.05.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 058,31грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.06.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 395,04грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.07.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 866 172,52грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.08.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 875 883,87грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.09.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 881 993,19грн., вимогу №Ю-970-17 від 10.10.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 155,18 грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.11.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 889 974,20 грн. підлягають задоволенню.

Проте суд звертає увагу позивача на те, що скасування вимоги не звільняє від наявних зобов`язань, така позиція є узгодженою з ВС.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з нормами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог частин першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Нормами частини другої зазначеної статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд, відповідно до положень частини п`ятої статті 77 КАС України, вирішує справу на підставі наявних доказів.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

За вимогами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі положень Податкового кодексу України, Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на підставі ст.ст. 2, 17, 77, 90, 139, 242-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Агроторгівельна фірма Зоря до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових вимог №Ю-970-17 від 11 березня 2019 року, №Ю-970-17 від 09.04.2019 року, №Ю-970-17 від 15.05.2019 року, №Ю-970-17 від 13.06.2019 року, №Ю-970-17 від 12.07.2019р., №Ю-970-17 від 12.08.2019р., №Ю-970-17 від 13.09.2019р., №Ю-970-17 від 10.10.2019р., №Ю-970-17 від 12.11.2019р. задовольнити.

Скасувати вимогу Головного управління ДФС у Донецькій області про сплату боргу (недоїмки) №Ю-970-17 від 11 березня 2019р. про сплату Товариством з обмеженою відповідальністю «Агроторгівельна фірма «Зоря» боргу (недоїмки) у розмірі 889 531,62грн., вимогу №Ю-970-17 від 09.04.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 216,60грн., вимогу №Ю-970-17 від 15.05.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 058,31грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.06.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 893 395,04грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.07.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 866 172,52грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.08.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 875 883,87грн., вимогу №Ю-970-17 від 13.09.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 881 993,19грн., вимогу №Ю-970-17 від 10.10.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 886 155,18 грн., вимогу №Ю-970-17 від 12.11.2019р. про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 889 974,20 грн.

Стягнути з Головного управління ДПС у Донецькій області (, адреса місцезнаходження: 87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Агроторгівельна фірма Зоря (, адреса місцезнаходження: 84442, Донецька область, Лиманський район, смт. Зарічне, вул. Шевченка, 2Б) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 19210 (дев`ятнадцять тисяч двісті десять) гривень 00 копійок.

Рішення прийнято в нарадчій кімнаті в порядку загального позовного провадження з викликом сторін 23 грудня 2019 року. Повний текст судового рішення складено та підписано 23 грудня 2019 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Перший апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Апеляційна скарга згідно положень статті 297 КАС України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Донецький окружний адміністративний суд.

Суддя О.В. Троянова