Справа № 357/7623/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2019 року справа № 357/7623/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Візит" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

На виконання вимог ухвали Білоцерківського міськрайонного суду від 17.07.2019 до Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Візит" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019 №З-2706/1.

Позовні вимоги мотивовано відсутністю у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки позивача, оскільки позивач не суб`єктом містобудування, а лише орендує приміщення за адресою: АДРЕСА_1 А, на підставі договору оренди від 01.01.2019. Зазначив, що згідно Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, замовником будівництва є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що повідомлялось перевіряючих. А тому, на його думку, це виключає застосування до нього будь яких штрафних санкцій, визначених статтею 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». За таких обставин, вважає, що порушення, встановлені в акті перевірки, не відповідають дійсності та не грунтуються на нормах законодавства, яке регулює відносини у сфері містобудування, а тому постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019 №З-2706/1 є протиправною та підлягає скасуванню.

Представник відповідача у письмовому відзиві на позовну заяву просив відмовити у задоволенні позову, стверджуючи про його необґрунтованість, оскільки Департаментом ДАБІ у Київській області дотримано визначену законодавством процедуру проведення позапланової перевірки позивача, а також про правомірність оскаржуваної постанови з огляду на те, що висновки посадових осіб, які здійснювали перевірку позивача, про порушення ним містобудівного законодавства, відповідають дійсним обставинам.

Згідно автоматизованого розподілу справи між суддями від 20.08.2019 головуючим по справі визначено суддю Лисенко В.І.

Ухвалою суду від 27.08.2019 даний адміністративний позов залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статті 161 КАС України.

Ухвалою суду від 09.09.2019 відкрито загальне провадження в даній адміністративній справі.

Протокольною ухвалою суду від 03.12.2019 закрито підготовче провадження по справі та призначено до розгляду по суті на 18.12.2019.

У судове засідання, призначене на 18.12.2019 сторони, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не з`явилися. Водночас, через канцелярію суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи без його участі.

На підставі частини 9 статті 205 КАС України суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

У травні 2019 року на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надійшов лист Департаменту екології та природних ресурсів Київської ОДА №05.2-02.2-09/1222 від 31.05.2019 (вх №1010-627 від 03.06.2019), в якому повідомлялось, що у зв`язку з чисельними зверненнями щодо критичного стану навколишнього природного середовища та умов життя жителів м. Узин Білоцерківського району Київської області, які тривалий час потерпають від сморіду у повітрі, Департамент екології та природних ресурсів Київської області просить Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області здійснити перевірку дотримання норм законодавства при будівництві підприємств, зокрема і ТОВ "Візит" (а.с.57).

У січні 2019 року між ТОВ "Візит" та ОСОБА_1 було заключено Договір від 01.01.2019 №01/01/19/1 та Договір від 01.01.2019 №01/01/19 між ТОВ "Візит" та ОСОБА_2 , згідно умов яких ТОВ "Візит" взяло в оренду нежитлові приміщення Київська обл АДРЕСА_1 (а.с. 16-17).

У зв`язку з цим, на адресу ТОВ "Візит" було направлено лист з повідомленням про намір посадової особи Департаменту Держархбудінспекції у Київській області здійснити захід державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті за адресою: Київська обл., Білоцерківський р-н, м. Узин, вул. Заводська, 23А. Лист містив інформацію про дати проведення перевірки та прохання забезпечити присутність керівника або уповноваженої особи на об`єкті та забезпечити доступ посадової особи для здійснення перевірки (а.с.8).

Вказаний лист було отримано позивачем 07.06.2019, про що він зазначає у позовній заяві.

У період з 04.06.2019 по 14.06.2019 на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 14.05.2019 №158П, направлення від 03.06.2019 №363.19/02, яке видане на підставі звернення Департаменту екології та природних ресурсів Київської ОДА №05.2-02.2-09/1222 від 31.05.2019 (вх№1010-627 від 03.06.2019), Департаментом відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 проведено позапланову перевірку на об`єкті за адресою: Київська обл., Білоцерківський р-н АДРЕСА_2 м. Узин, вул АДРЕСА_3 Заводська, АДРЕСА_4 (а.с. 9, 59).

За результатами перевірки складено Акт від 14.06.2019 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що ТОВ «Візит» в особі директора Ціліцької Людмили Вікторівни не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт за адресою: Київська обл.. Білоцерківський р-н, м. Узин, вул. Заводська, 23-А, чим порушив положення п. 1 ч. 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 №553 (а.с. 61).

Окрім вищевказаного акту, за результатами перевірки винесено припис від 14.06.2019 №С-1406/8 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.06.2019 № 1-Л-3-1406/5 (62-64).

За результату розгляду справи, з урахуванням наданих під час розгляду справи пояснень представника ТОВ "Візит", відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019 №3-2706/1/1010-1254/02 (а.с. 14-15).

Зазначені акт, припис, протокол, були направлені засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення (а.с. 67).

Вважаючи прийняту відповідачем постанову про накладення штрафу протиправною, позивач звернувся до суду із даним позовом про її скасування.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом абзаців першого та другого частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до приписів частини третьої статті 3 вищевказаного Закону органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення №294), визначено, що Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пунктом 3 Положення №294 одним із основних завдань Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 4 Положення №294 визначено, що відповідно до покладених на неї завдань Держархбудінспекція, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Свої повноваження Держархбудінспекція здійснює безпосередньо та через свої територіальні органи (пункт 7 Положення №294).

Постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок про здійснення архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).

Підпунктом 1 пункту 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відтак, Департамент ДАБІ у Київській області як територіальний орган Держархбудінспекції у межах повноважень, визначених законодавством здійснював позапланову перевірку позивача.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 12 Порядку №553 посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-19 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога державного інспектора щодо усунення виявлених порушень законодавства. У приписі можуть бути зазначені лише ті порушення, які були виявлені і встановлені під час перевірок, результати яких оформлені належним чином (зафіксовані в акті та протоколі).

Пунктом 2 частини другої статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» право накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» надано від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головним інспекторам будівельного нагляду.

Положеннями ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Так, п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно з приписами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді

штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів органів державного

архітектурно-будівельного контролю щодо: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва,

підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З аналізу зазначеної статті вбачається, що відповідальність провопорушення у сфері містобудівельної діяльності можуть нести лише суб`єкти містобудування.

Дана позиція узгоджується з постановою Верховного суду України від 04.03.2014 (№ 38285951 в ЄДРСР), постановою Верховного суду від 26.07.2018 у справі №804/2417/16, постановою Верховного суду від 14.11.2019 у справі №825/1015/16, постановою ШААс від 10.04.2019 у справі №826/10130/18.

Як убачається з Повідомлення про початок будівельних робіт, замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_4 , замовником будівництва є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 22-24).

Згідно з витягів про реєстрацію права власності на нерухоме майно, власником нежитлових приміщень за вищевказаною адресою є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.25-27).

При цьому, під час розгляду справи, відповідач був обізнаний про даний факт, однак не взяв до уваги.

Судом встановлено, що позивач орендує нежитлові приміщення згідно договорів оренди.

Таким чином, позивач не є суб`єктом містобудування, в розумінні ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а лише використовує дане приміщення.

У відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги про визнання протиправною та скасування постанови від 27.06.2019 №З-2706/1 підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на користь ТОВ "Візит" підлягають судові витрати у розмірі 1921, 00 грн.

Також, позивач просить суд стягнути з відповідача витрати на правову допомогу згідно Договору про захист, представництво та надання правової допомоги у розмірі 11950,00 грн., однак, будь-яких доказів про сплату позивачем адвокату Вовк К.В. вказаної суми суду не надано, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування зазначених витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 27.06.2019 №З-2706/1.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Візит" (КОД ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області () судовий збір у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одну) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.