Справа № 580/2538/19
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2538/19 Суддя (судді) першої інстанції: С.О. Кульчицький
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Епель О.В.,

Ключковича В.Ю.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області в якому просив суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо повторного складання Актів форми НТ* та Н-5*;

- визнати протиправними та скасувати Акти розслідування нещасного випадку, що стався з ним 23.09.2017, які були складені Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області 14.02.2019 за формою Н-5* та за формою НТ*;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити йому одноразову грошову допомогу по втраті працездатності поліцейського у зв`язку з встановленням ІІ групи інвалідності із втратою 80% працездатності відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 97 Закону України "Про національну поліцію" у 300-кратному розмірі прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 1 січня календарного року, в якому прийнято рішення про виплату.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

11 вересня 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду визначеного ст. 122 КАС України.

Розглянувши вказане клопотання відповідача та дослідивши матеріали справи Черкаський окружний адміністративний суд ухвалою від 18 жовтня 2019 року ухвалив залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в частині позовних вимог щодо:

- визнання дій Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо повторного складання Актів форми НТ* та Н-5* протиправними;

- визнання протиправними та скасування Акта Головного управління Національної поліції в Черкаській області розслідування нещасного випадку за формою Н-5* та Акта за формою НТ* від 14.02.2019, що стався з ОСОБА_1 23.09.2017.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням позивач звернувся з апеляційною скаргою відповідно до змісту якої просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2019 року, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.

У судове засідання учасники судового процесу будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи явку уповноважених представників до суду не забезпечили та про причини їх неявки суду не повідомили.

З огляду на зазначене та керуючись приписами ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України колегія суддів вирішила подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в межах строків розгляду апеляційних скарг на ухвали суду першої інстанції.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції на підставі доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 14 лютого 2019 року Головним управлінням НП в Черкаській області було складено Акт (за формою Н-5*) розслідування нещасного випадку, що стався 23 вересня 2017 року та Акт № 42 (за формою НТ*) про нещасний випадок невиробничого характеру.

Зі змісту зазначених Актів вбачається, що за результатом повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 . Комісія дійшла висновку, що нещасний випадок стався з майором поліції ОСОБА_1 23 вересня 2017 року в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни відповідно до п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС від 27.12.2002 № 1346.

Вважаючи, що вказані Акти складено без врахування фактичних обставин та з порушенням Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС від 27.12.2002 № 1346, позивач у червні 2019 року звернувся з позовом до Черкаського окружного адміністративного суду.

Під час судового розгляду адміністративної справи № 580/1854/19 за вказаним позовом ОСОБА_1 . Черкаським окружним адміністративним судом було встановлено, що даний спір щодо визнання правомірності або ж протиправності вказаних Актів пов`язаний з проходженням публічної служби, не зважаючи на те, скільки часу минуло після нещасного випадку, в результаті якого були складені оскаржувані в даній справі Акти. Також, судом було встановлено, що про існування зазначених Актів позивач дізнався 14 лютого 2019 року а до суду щодо їх оскарження звернувся лише 10 червня 2019 року, тобто з пропуском, визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України, місячного строку звернення до суду, що відповідно до приписів ст. 123 КАС України є підставою для залишення вказаних позовних вимог без розгляду. При цьому, оскільки позовна вимога про зобов`язання комісії з розслідування нещасних випадків Головного управління Національної поліції в Черкаській області скласти Акти за формою Н-1* та НТ* з визнанням того, що нещасний випадок, який трапився з ОСОБА_1 23.09.2017 р. стався у період проходження служби при виконанні службових обов`язків є похідною від позовних вимог про визнання протиправними дій та скасування актів, Черкаський окружний адміністративний суд дійшов висновку, що така позовна вимога теж підлягає залишенню без розгляду.

За наведених обставин, 30 липня 2019 року Черкаським окружним адміністративним судом було ухвалено рішення у справі № 580/1854/19 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в частині позовних вимог, щодо:

- визнання дій Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо повторного складання Актів форми НТ* та Н-5* протиправними;

- визнання протиправними та скасування Акту Головного управління Національної поліції в Черкаській області розслідування нещасного випадку за формою Н-5* та Акту за формою НТ* від 14.02.2019, що стався з ОСОБА_1 23.09.2017;

- зобов`язання комісії з розслідування нещасних випадків Головного управління Національної поліції в Черкаській області скласти Акти за формою Н-1* та НТ* з визнанням того, що нещасний випадок, який трапився з ОСОБА_1 23.09.2017 стався у період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Вказана ухвала не булла оскаржена учасниками справи та набрала законної сили 30 липня 2019 року.

Водночас, 13 серпня 2019 року позивач повторно звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду.

Залишаючи без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 про:

- визнання дій Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо повторного складання Актів форми НТ* та Н-5* протиправними;

- визнання протиправними та скасування Акта Головного управління Національної поліції в Черкаській області розслідування нещасного випадку за формою Н-5* та Акта за формою НТ* від 14.02.2019, що стався з ОСОБА_1 23.09.2017,

суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачу стало відомо про складення оскаржуваних актів - 14.02.2019, а з адміністративним позовом він звернувся 13.08.2019, то останнім пропущено місячний строк звернення до суду, визначений ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з цим, судом першої інстанції відповідно до приписів ч. 4 ст. 78 КАС України було також прийнято до уваги обставини встановлені в ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 20 липня 2019 року у справі № 580/1854/19.

Вирішуючи питання щодо правомірності прийнятого судом першої інстанції рішення з урахуванням доводів апеляційної скарги та встановлених обставин справи, колегія суддів зазначає про таке.

Як правильно було встановлено судом першої інстанції предметом даного спору є визнання протиправними та скасування актів розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 23 вересня 2017 року, а також визнання протиправними дій відповідача щодо складання цих актів.

Отже, враховуючи предмет даного позову, колегія суддів зазначає, що питання, пов`язані з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України врегульовано Порядком розслідування та обліку нещасних випадків,професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого Наказом МВС України 27.12.2002 № 1346.

Розслідування нещасних випадків (в тому числі поранень), що сталися з особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовцями Національної гвардії України, курсантами (слухачами) навчальних закладів системи МВС України, проводиться з урахуванням цього Порядку.

Розділом 2 цього Порядку розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою ‹…›, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихийного лиха ‹…›, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі.

За результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (НТ*) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Пунктом 3.8 вказаного Порядку передбачено, що комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії, зокрема, класти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

Отже, з аналізу наведених норм законодавства вбачається, що акти за формою Н-5* та за формою Н-1* складається, зокрема, внаслідок отримання особами рядового і начальницького складу органів і підрозділів внутрішніх справ України травм під час проходження служби.

Аналогічний висновок викладено і в оскаржуваних Актах, зокрема, Комісією, якою проводилось службове розслідування, зазначено, що нещасний випадок стався з майором поліції ОСОБА_1 . 23 вересня 2017 року в період проходження служби.

Такого ж висновку дійшов і Черкаський окружний адміністративний суд під час розгляду адміністративної справи № 580/1854/19 про що вказано в ухвалі цього суду від 30 липня 2019 року, яка набрала законної сили.

Відповідно до приписів частини 4 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що даний спір виник з приводу проходження позивачем публічної служби.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з положеннями частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, при визначенні початку перебігу строку на звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, а також не заперечується апелянтом, позивачу стало відомо про складення оскаржуваних актів та відповідно порушення його законних прав та інтересів 14 лютого 2019 року. Таким чином, саме з вказаної дати позивач протягом місяця мав реальну можливість звернутись до суду за їх захистом шляхом подання відповідної позовної заяви, тобто до 14 березня 2019 року.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, з адміністративним позовом позивач звернувся лише 13 серпня 2019 року, тобто з пропуском встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України строку на звернення до суду з таким адміністративним позовом.

При цьому, судовою колегією встановлено, що ні позивачем, ні його представником не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, а також не заявлялось до суду клопотань про поновлення цього строку.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За наведених обставин та враховуючи, що позивач звернувся за захистом своїх прав із пропуском, визначеного ч. 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, місячного строку звернення до суду та клопотання про поновлення відповідного строку на звернення до суду не заявляв, а поважних причин для поновлення цього строку судом на підставі наявних у справі доказів не встановлено, судова колегія приходить до висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи та прийнято законне і обґрунтоване рішення у відповідності до вимог матеріального та процесуального права.

Таким чином, колегією суддів встановлено, що ухвала Черкаського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без розгляду у даній справі є законною та обґрунтованою, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не свідчать про наявність передбачених КАС України підстав для скасування судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Керуючись ст. 311-312, 315-316, 321-322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.В. Епель

В.Ю. Ключкович