Справа № 707/898/19
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 707/898/19 Суддя (судді) першої інстанції: Морозова В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого-судді: Чаку Є.В.

суддів: Файдюка В.В., Мєзєнцева Є.І.

за участю секретаря: Муханькової Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 08 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з адміністративним позовом до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення №13 від 27.03.2019 року.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 08 листопада 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати останнє та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позов у повному обсязі. На думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що відповідальність посадових осіб за недотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, передбачена лише у ч.1 та ч.2 ст.96 КУпАП, а тому в будь-якому разі ОСОБА_1 був незаконно притягнутий до відповідальності за нібито здійснення ним будівельних робіт на підставі ч.6 ст.96 КУпАП. Апелянт зазначив, що ОСОБА_1 помилково притягнуто до відповідальності, як замовника будівництва, оскільки замовником є лише юридична особа ОК ЖБК «Дрім Таун», а не фізична особа ОСОБА_1 . Крім того, апелянт посилається на порушення процедури притягнення посадової особи до адміністративної відповідальності.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначив, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та прийнятим з дотриманням норм процесуального та матеріального права.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Судове засідання проведено без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 2 ст. 308 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів справи, посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на підставі направлення № 32 від 06.03.2019 року, наказу № 22 від 06.03.2019 року та листа Служби безпеки України вх. (4964-01-21) від 05.03.2019 року, було проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівництво котеджного містечка за адресою вул. Сержанта Волкова ,1 /3 в м. Черкаси .

За результатом перевірки складено акт від 20.03.2019 року, у якому зафіксовано, що на вказаній земельній ділянці проводяться роботи з будівництва котеджного містечка без відповідного документу, що дає право на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абзацу 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466. Замовником будівництва ОК ЖБК "Дрім Таун" не забезпечено здійснення технічного нагляду, що є порушенням ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність", п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженою Постановою КМУ від 11.07.2007 року № 903. Замовником будівництва не забезпечено здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженою Постановою КМУ від 11.07.2007 року № 903.

20.03.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради відносно директора ОК ЖБК "Дрім Таун" - ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення №13.

27.03.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради складено постанову по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності № 13, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 6 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 21250 грн.

Позивач, не погоджуючись з вказаною постановою, звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У пункті 2 частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Згідно з вимогами абзацу 2 частини другої та частини восьмої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

За змістом пункту 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до частини шостої статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Підставою для прийняття оскаржуваної постанови слугувало те, що під час перевірки встановлено факт виконання будівельних робіт на об`єкті з класом наслідків (відповідальності) СС2 (середні наслідки) за адресою: вул. Сержанта Волкова,1/3 в м.Черкаси без дозволу на виконання будівельних робіт на об`єктах, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) наслідками.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 05.06.2015 року ПП "Інда" Управлінням планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування було видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по вул. Сержанта Волкова ,1/ 3 в м.Черкаси.

26.11.2016 року між ПП "Інда" в особі директора Гладких С.В. як забудовника та ОК ЖБК "Дрім Таун" в особі директора ОСОБА_1 як інвестора укладено договір інвестування капітального будівництва.

Згідно п. 1.1 вказаного Договору інвестування капітального будівництва, забудовник - ПП «Інда» зобов`язувався власними силами або силами підрядних організацій за рахунок коштів інвестора ОК ЖБК «Дрім Таун» здійснити будівництво котеджного містечка в кількості 15 будинків на земельній ділянці, яка розташована за адресою: м . Черкаси , вул. С.Волкова 1/3 , здати об`єкт в експлуатацію та передати у власність Інвестора.

Як передбачалось п. 2.2 Договору інвестування капітального будівництва, забудовник зобов`язаний був завершить виконання робіт до 31.12.2018 року.

26.11.2016 між ПП «Інда» та ОК ЖБК «Дрім Таун» укладено Договір застави майна та майнових прав при інвестуванні капітального будівництва № 2, згідно з умовами якого ПП «Інда» становилась «Замовником - Заставодавцем», а ОК ЖБК «Дрім Таун» був визначений сторонами договору як «Інвестор-заставодержатель».

В подальшому на підставі заяви ОК ЖБК «Дрім Таун» від 13.08.2018 року державним реєстратором Черкаської філії КП «Реєстрація нерухомості» було прийнято рішення №42613756 від 20.08.2018 року про державну реєстрацію права приватної власності за ОК ЖБК «Дрім Таун» на незавершене будівництво, об`єкт житлової нерухомості, готовністю 18 % по вул. С.Волкова 1/3, м. Черкаси.

31.01.2019 року рішенням Черкаської міської ради №2-4021 надано позивачу земельну ділянку в оренду, без зміни її цільового призначення площею 1,9000 га, яка за цільовим призначенням віднесена до земель житлової та громадської забудови по вул. С. Волкова, 1/3 в оренду на 5 років під незавершений будівництвом об`єкт житлової нерухомості готовністю 18% за рахунок земель Черкаської міської ради.

На підставі вищевказаного рішення між позивачем та Черкаською міською радою 12.02.2019 року укладений договір оренди землі ( т.1 а.с.78).

Відповідно до Експертного звіту щодо розгляду проектної документації за проектом «Будівництво котеджного містечка по вул. Сержанта Волкова, 1/3 м. Черкаси» котеджне містечко по вул. С. Волкова 1/3, м. Черкаси відноситься до класу наслідків СС2 (т.1 а.с. 79).

Суд першої інстанції правильно зазначив, що доказами того, на вказаному об`єкті проводились будівельні роботи є:

-відсутність дозвільних документів на виконання будівельних робіт у замовника та у єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів;

- огляд об`єкта перевірки спеціалістами відповідача за участі керівника ОК ЖБК «Дрім Таун» ОСОБА_1 та представниками прокуратури та встановлення ведення ОК ЖБК «Дрім Таун» будівельних робіт із залученням працівників та техніки, що підтверджується фотофіксацією об`єкту перевірки (т.1 а.с. 158-177).

Колегія суддів зазначає, що 05.04.2019 року позивачем було отримано Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Будівництво садибних будинків типу 1 та типу 2» та лише з 22.04.2019 року у позивача виникло право на виконання будівельних робіт за адресою м. Черкаси, вул. Сержанта Волкова, 1/3, а саме з моменту реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Вказані обставини підтверджують факт того, що станом на час проведення перевірки, а саме 06.03.2019 року по 20.03.2019 року, у позивача були відсутні дозвільні документи для проведення будівельних робіт.

Враховуючи викладені обставини, колегія суддів вважає, що відповідачем вірно визнано позивача винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП.

Щодо посилань апелянта на порушення процедури притягнення посадової особи до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

В даному випадку підставою для призначення позапланової перевірки став лист від Управління служби безпеки України у Черкаській області №8/1388 в якому повідомлялось про здійснення будівельних робіт за відсутності повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю про початок виконання будівельних робіт.

Згідно ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

В абз 3 частини 5 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено право суб`єкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

З матеріалів справи вбачається та позивачем не заперечується, що направлення на перевірку від 06.03.2019 року вручено керівнику ОК ЖБК «Дрім Таун» ОСОБА_1, про що свідчить вчинений ним напис «ознайомлений 06.03.2019» та його підпис на направленні.

Вказані обставини свідчать про правомірність проведення інспектування позивача відповідачем на предмет дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно з п. 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу також на те, що положеннями абз. абз. 3-4 п. 3 Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі - Порядок № 244) визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Зі змісту наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що позапланова перевірка позивача відбувалась у період з 06.03.2019 року по 20.03.2019 року, акт та протоколи відповідачем складено 20.03.2019 року. Вказані документи надіслані відповідачем поштою та отримані уповноваженою особою позивача 21.03.2019 року.

Відповідно до п. 16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

При цьому згідно п. 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

З наведеного вбачається, що належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є суб`єкт містобудування, якому така інформація надійшла не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

В даному випадку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було отримано уповноваженою особою позивача 21.03.2019 року, а оскаржувана постанови винесена 27.03.2019 року, що свідчить про дотримання відповідачем вимог законодавства під час винесення спірної постанови.

Враховуючи викладені обставини у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем було дотримано процедуру проведення перевірки та правомірно винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності № 13 ОСОБА_1 , якою останнього визнано винним у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 6 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 21250 грн.

Суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Водночас, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції. Апеляційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) у позовній заяві та з урахуванням яких суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга представника позивача не містить.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення дотримано норми матеріального права, що стало підставою для правильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 08 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: В.В. Файдюк

Є.І.Мєзєнцев