Справа № 240/9904/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
18 грудня 2019 року м. Житомир справа № 240/9904/19
категорія 108080100
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Панкеєвої В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом дочірнього підприємства "Пропан" до Головного управління Державної фіскальної служби України у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
Позивач вважає неправомірним застосування штрафних санкцій, оскільки висновки контролюючого органу не узгоджуються з вимогами законодавства, без врахування первинних документів, ґрунтуються на припущеннях осіб, які проводили перевірку, без підтвердження належними доказами, а тому просив позов задовольнити.
Ухвалою судді від 15.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, яка буде розглядатися за правилами загального позовного провадження.
Представник позивача в судових засіданнях позов підтримав в повному обсязі та просила його задовольнити.
Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 09.09.2019 (а.с.68-70).
Заслухавши пояснення представників сторін, покази свідка, дослідивши наявні в матеріалах справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Як встановлено з матеріалів справи, на підставі ст. ст.75, 80-81 Податкового кодексу України наказом Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області від 22 березня 2019 року призначено проведення фактичної перевірки ДП "Пропан".
За результатами фактичної перевірки ДП "Пропан", яка проведена на підставі ст.75, 80 Податкового Кодексу України від 02.12.10 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями), Законів України від 06.07.95 №265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (зі змінами та доповненнями), від 01.06.2000 №1775-III "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" (зі змінами та доповненнями), від 19.12.95 №481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" (зі змінами та доповненнями), Указу Президента України від 12 червня 1995 року №436/95 "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки", Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.04 №637 (зі змінами та доповненнями), Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29.12.17 №148 (зі змінами та доповненнями), Головним управлінням ДФС у Київській області складено акт від 11.04.2019 (а.с.23-24).
У 3 розділі акта перевірки встановлено порушення пунктів 7, 11, 12 ст.3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", допущені ДП "Пропан".
Не погоджуючись з актом перевірки господарської одиниці АГЗП за адресою: м. Боярка, вул.Шевченка,178, позивач направив контролюючому органу заперечення від 24.04.2019 разом з додатками, а саме копіями змінного звіту по АГЗП від 04.04.2019, листа до ТзОВ "Логос" від 15.04.2019 та договору № 1254СО від 14.11.2012. По змісту заперечень позивач просив не застосовувати до підприємства штрафні/фінансові санкції, оскільки висновки акту вважають помилковими та такими, що не відповідають дійсним обставинам. Крім того, позивач просив завчасно повідомити про час та місце розгляду заперечень в порядку п.86.7. ст.86 ПК України (а.с.26-30).
Листом Головне управління Державної фіскальної служби у Київській області, повідомило ДП "Пропан", що докази, надані у запереченні від 24.04.2019 №404 на акт фактичної перевірки від 11.04.2019 господарської одиниці АГЗП за адресою: м.Боярка, вул.Шевченка,178 прийняті до уваги, але не спростовують порушення, виявлені під час проведення перевірки (а.с.32-34).
Вказане податкове рішення направлено позивачу листом від 10.05.2019 №6298/6/06-30-14-09-16 (а.с.35).
Позивачем до Державної фіскальної служби України в порядку адміністративного оскарження подано скаргу від 24.05.2019 №453 (а.с.39-44).
Рішенням ДФС України від 19.06.2019 продовжено строк розгляду скарги до 28.07.2019 включно (а.с.46).

Рішенням ДФС України від 29.07.2019 №35989/6/99-99-11-06-01-25 залишено без змін вказане податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби України у Житомирській області, а скаргу - без задоволення (а.с.47-48).

Вважаючи рішення контролюючого органу протиправним та прийнятим в порушення норм чинного законодавства, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Відповідно до п.п.75.1.3. п.75.1. ст.75 Податкового кодексу України (далі - ПК України) фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно з п.80.1. ст.80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Відповідно до п.80.2. ст.80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки.

Пунктом 86.1. статті 86 ПК України передбачено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Пунктом 86.7 ст.86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Пункт 44.7. ст.44 ПК України передбачає право платника податків надати контролюючому органу документи шляхом надіслання листом з повідомленням про вручення та з описом вкладеного або надання безпосередньо до контролюючого органу.

Аналіз норм чинного законодавства дозволяє зробити висновок, що акт складений за результатами перевірки не є остаточним рішенням контролюючого органу, а лише фіксує виявлені на підприємстві порушення.

Частиною 5 статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, згідно висновків Верховного Суду по справі №2а/0470/12238/11, складений за результатами проведеної перевірки акт є носієм доказової інформації, яка в подальшому має використовуватись контролюючим органом для прийняття рішення щодо визначення платнику податків грошових зобов`язань. При цьому, висновки акту перевірки не є остаточними, оскільки платник податків вправі надати свої зауваження до відповідного акту, які можуть в подальшому бути враховані податковим органом під час вирішення питання про здійснення нарахування грошових зобов`язань за результатами перевірки.

Сторонами не заперечується, що 24.04.2019 позивач направив на адресу відповідача заперечення на акт перевірки з додатками, які були отриманні контролюючим органом 25.04.2019 (а.с.26).

Таким чином, позивач шляхом подачі заперечень на акт, висловив бажання прийняти участь у розгляді виявлених на підприємстві порушень.

Головне управління Державної фіскальної служби у Київській області листом від 25.04.2019 за № 15598/10/10-36-14-06-22 повідомило позивача про розгляд заперечень по вказаному акту о 10 год 00 хв 08.05.2019 в приміщенні Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (а.с.145).

Лист про розгляд заперечень відправлений позивачу 26 квітня 2019 року рекомендованим відправленням за № 080 та отриманий останнім 17 травня 2019 року (а.с.145-147).

Як встановлено судом, згідно відстеження поштового відправлення за № 080 лист контролюючого органу надійшов до м.Житомира 10.05.2019 та до поштового відділення за місцем обслуговування позивача 11.05.2019.

У зв`язку з тривалим пересиланням листа, позивач був позбавлений прийняти участь у розгляді матеріалів 08 травня 2019 року.

Проте, контролюючим органом дотримано вимог п.86.7 ст.86 ПК України, а поштове відправлення вчасно не вручено позивачу з незалежних від контролюючого органу причин.

Що стосується виявлених в результаті фактичної перевірки порушень, слід зазначити наступне.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР, із змінами і доповненнями (далі - Закон № 265/95-ВР). Дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до статті 2 вказаного Закону №265/95-ВР книга обліку розрахункових операцій (КОРО) - прошнурована і належним чином зареєстрована в контролюючих органах книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг); реєстратор розрахункових операцій (РРО) - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

В ході проведення фактичної перевірки господарської одиниці ДП "Пропан" АГЗП за адресою: м.Боярка, вул.Шевченка,178 інспекторами Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області встановлено наступні порушення:

- факт не використання режиму попереднього програмування, а саме в РРО не запрограмовано для газу скрапленого код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД;

- по РРО фіскальний номер № не забезпечено подання до органів ДФС звітності пов`язаної із застосуванням реєстратора розрахункових операцій;

- станом на дату перевірки ДП "Пропан" не забезпечено подання до органів ДФС електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків;

- факт наявності в реалізації газу на загальну суму 62629,69 грн необлікованого належним чином за місцем реалізації та зберігання, а саме в продажу в ємності АГЗП на момент початку перевірки знаходилось 5071,23 л СГ по ціні продажу 12,35 грн/1 л, при цьому на момент початку перевірки відсутній та не поданий змінний звіт оператора АГЗП (С).

В результаті виявлених порушень 7, 11, 12 статті 3 Закону № 265/95-ВР відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 10.05.2019 №, яким застосовано до позивача штраф у розмірі 125514,38 грн.

Пунктами 7, 9, 11-13 статті 3 Закону №265/95-ВР передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, зокрема:

- подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.

Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти) повинні подавати до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Суб`єкти господарювання, які використовують такі реєстратори розрахункових операцій, як електронні таксометри, автомати з продажу товарів (послуг) та реєстратори розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, повинні подавати до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі, або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, яка міститься в фіскальній пам`яті зазначених реєстраторів розрахункових операцій.

Порядок передачі інформації до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється органом доходів і зборів на базі технології, розробленої Національним банком України та погодженої центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;

- щоденно друкувати на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій.

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

- вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів на складах та/або за місцем їх реалізації, здійснювати продаж лише тих товарів (послуг), що відображені в такому обліку.

Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість

- забезпечувати відповідність сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному звіті реєстратора розрахункових операцій, а у випадку використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня. Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість.

Щодо порушення позивачем вимог п.11 ст.3 Закону №265/95-ВР (непроведення розрахункових операцій через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості) та застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 85 грн, суд зазначає наступне.

Контролюючим органом зазначено, що в порушення вказаної норми Закону №265/95-ВР за адресою: м.Боярка, вул.Шевченка,178 здійснюється продаж газу скрапленого через РРО без використання режиму попереднього програмування, а саме в РРО не запрограмовано для газу скрапленого код товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД (а.с.23-24).

Позивач спростовуючи виявлене порушення, посилається на те, що купує для подальшої реалізації у комерційних цілях скраплений газ у різних контрагентів- постачальників та відповідно у різний період часу. Зазначений товар, в залежності від партії відноситься до різної товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. За результатами постачання певного об`єму скрапленого газу на об`єкт та відповідно наявності залишків на останньому, код товару згідно з УКТ ЗЕД може бути різним, в тому числі і "змішаний". Отже, використання режиму попереднього програмування РРО є технічно складним та по кожному придбанню скрапленого газу у нового (іншого) постачальника та наявності залишків, може не відповідати первинним документам фінансово-господарської діяльності.

Пунктом 215.3.4. пункту 215.3. статті 215 ПК України скраплений газ природний має код УКТ ЗЕД 2711 11 00 00, а скраплений газ (пропан або суміш пропану з бутаном) та інші гази має ряд кодів УКТ ЗЕД, а саме: 2711 12 11 00; 2711 12 19 00; 2711 12 91 00; 2711 12 93 00; 2711 12 94 00; 2711 12 97 00; 2711 13 10 00; 2711 13 30 00; 2711 13 91 00; 2711 13 97 00; 2711 14 00 00; 2711 19 00 00.

Як вже зазначалось судом суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Наявні залишки товару мають відповідати первинним документам фінансово-господарської діяльності.

Так, згідно первинних документів ДП "Пропан" у березні-квітні 2019 року отримувало від постачальників скраплений газ за наступними кодами УКТ ЗЕД: , , проте розрахункові операціі через РРО не проводили з використанням режиму попереднього програмування найменування (для пального із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (а.с.86,98).

Частиною 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Незважаючи на обов`язок, встановлений частиною 2 статті 77 КАС України щодо доказування суб`єктом владних повноважень правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності, процесуальне законодавство не звільняє позивача від обов`язку доказувати ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Суд звертає увагу, що позивачем на виконання свого процесуального обов`язку не надано жодного належного та допустимого доказу на спростування виявленого порушення, передбаченого п.11 ст.3 Закону №265/95-ВР.

З матеріалів справи встановлено, що в ході проведення перевірки суб`єкта господарювання встановлено факт наявності в реалізації газу на загальну суму 62629,69 грн необлікованого належним чином за місцем реалізації та зберігання, а саме в продажу в ємності АГЗП на момент початку перевірки знаходилось 5071,23 л СГ по ціні продажу 12,35 грн/1 л, при цьому на момент початку перевірки відсутній та не поданий змінний звіт оператора АГЗП (С).

Статтею 20 Закону №265/95-ВР передбачено, що до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, застосовується фінансова санкція у розмірі подвійної вартості необлікованих товарів, які не обліковані за місцем реалізації та зберігання, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Контролюючий орган зазначив, що на момент початку перевірки відсутній змінний звіту оператора АГЗП (С) (а.с.24).

Як видно зі змісту вказаного акту перевірки, розпочалась о 12 год 14 хв 04 квітня 2019 та закінчилась о 12 год 15 хв 11 квітня 2019 року.

На підтвердження виявленого порушення відповідачем надано копію пояснень від 04.04.2019 громадянина ОСОБА_1 , що працює оператором заправної станції за адресою: АДРЕСА_1 .Боярка, вул.Шевченка АДРЕСА_2 .

Зі змісту пояснень встановлено, що чеки пробиваються всім без виключення. На момент перевірки залишок газу становить 5071,23л по ціні 12,35 грн за 1 літр. На АГЗС змінний звіт оператора не ведеться та надати його не має можливості, оскільки він є в Z-звітах касового апарата (а.с.75).

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги, ДП "Пропан" посилається на те, що веде щоденний облік товарних запасів скрапленого газу за місцем їх реалізації та здійснює продаж лише того товару, який відображений у такому обліку. Зазначений облік товару відображено у змінному звіті по АГЗП за формою 14-ГС, який заповнюється оператором АГЗП щоденно. Змінний звіт 14-ГС від 04.04.2019 було надано до заперечень на акт перевірки від 24.04.2019 (а.с.26-30, 81). Крім того, жодного письмового запиту контролюючого орану на отримання змінного звіту за 4 квітня 2019 року надано не було.

З метою встановлення всіх обставин справи, в судовому засіданні в якості свідка було допитано оператора АГЗП ОСОБА_1 , який показав, що до початку проведення перевірки 04.04.2019 розписався у направленні на проведення вказаної перевірки. Під час проведення перевірки ним на усний запит інспекторів було надано всі наявні документи, письмові запити на отримання документів інспекторами не надавались. Він надав перевіряючим денний звіт та змінні звіти за 1, 2 та 3 квітня 2019 року. Змінного звіту від 04.04.2019 надати перевіряючим не міг, оскільки він формується щоденно в кінці зміни о 19:00 год, а перевірка розпочалась 04.04.2019 до обіду.

Факт наявності залишків скрапленого газу станом на початок зміни 04.04.2019 у кількості 5539,29 л сторонами не заперечується, на підтвердження цього, до матеріалів справи надано довідку головного бухгалтера ДП "Пропан" та Z-звіт від 03.04.2019 станом на кінець зміни (а.с.80, 83).

Так, Інструкцією про порядок приймання, зберігання, відпуску та обліку газів вуглеводневих скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 03.06.2002 №332, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.04.2003 за №331/7652 (далі - Інструкція №332) встановлено єдиний порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку газів вуглеводневих скраплених для комунально-побутового споживання та автомобільного транспорту і використовується на газонаповнювальних станціях (ГНС), газонаповнювальних пунктах (ГНП), автогазозаправних станціях (АГЗС) та автогазозаправних пунктах (АГЗП) незалежно від форм власності.

Згідно з п.9.1 Інструкції №332 на АГЗС (АГЗП) проводиться оперативний контроль за кількістю СВГ, результати якого використовуються для ведення обліку, звіряння кількості отриманого і відпущеного СВГ. Кількісний облік руху СВГ на АГЗС (АГЗП) ведеться за змінним звітом за формою N 14-ГС (додаток 14).

На підтвердження надходження скрапленого газу позивачем до матеріалів справи надано накладні №01-04-7 01.04.2019 про надходження 18,880 т, №121 від 12.03.2019 про надходження 17,84 т скрапленого газу; товарно-транспортні накладні від 01.04.2019, від 27.03.2019, від 21.03.2019; акти примання-передачі №ОБ-СЛ001627 від 18.03.2019, від 12.03.2019 (а.с.86-87, 91-92, 95, 98, 100-101).

Зі змісту звіту по ПММ від 04.04.2019 встановлено, що станом на кінець зміни залишок скрапленого газу становив 4922,05 л (а.с.82).

За результатами формування денного звіту по закінченню зміни о 19:00 оператором заповнено змінний звіт за 04.04.2019 (а.с.81).

З метою підтвердження факту формування операторами АГЗП ДП "Пропан" змінних звітів, до матеріалів справи надано копії денних звітів, Z-звітів та змінних звітів за період з 21.03.2019 по 06.04.2019 (а.с.157-190).

На підтвердження проведення позивачем щомісячного переобліку надано акти інвентаризації скрапленого газу за 31.03.2019 та за 30.04.2019 (а.с.191-192), обліку реалізації скрапленого газу на АГЗП в м.Боярка - сформовані звіти за березень та квітень 2019 року (а.с.151-154).

Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідачем акти про не надання будь-яких документів представниками ДП "Пропан" під час проведення перевірки не складались, запити на отримання відповідних документів не надавались.

Суд звертає увагу, що такий звіт формується оператором позивача щоденно в кінці зміни о 19:00 год, що підтверджується наданими до матеріалів справи доказами. Інформація у звітах з приводу наявних та реалізованих залишків скрапленого газу не ставить під сумнів облік реалізованого товару.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем не допущено порушень п.12 ст.3 вказаного Закону.

Щодо не подання до контролюючих органів звітності, пов`язаної із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку, суд зазначає наступне.

Як вже зазначалось судом такий обов`язок суб`єкта господарювання, який здійснює розрахункові операції передбачений п.7 ст.3 Закону №265/95-ВР.

Пункт 5 статті 17 Закону N 265/95-ВР встановлює відповідальність за вказане порушення, так у разі, якщо контрольну стрічку не надруковано або не створено в електронній формі на реєстраторах розрахункових операцій або виявлено спотворення даних про проведені розрахункові операції, інформація про які міститься на контрольній стрічці, створеній в електронній формі за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заперечуючи висновки контролюючого органу, позивач посилається на те, що самостійно технічне обслуговування РРО не здійснює, натомість користується послугами іншого суб`єкта господарювання, у зв`язку з чим видимі ознаки РРО, що повідомляють про недоставку звітності, пов`язаної із РРО, передбачені п.7 ст.3 вказаного Закону, технічно відсутні.

Судом встановлено, що між позивачем та ТОВ "Логос" укладено договір про надання послуг з сервісного обслуговування РРО від 14.11.2012. Предметом договору є надання послуг та виконання робіт з сервісного обслуговування РРО, закриття інцидентів, робіт за запитами замовника на об`єктах обслуговування (а.с.51-55).

Реєстратор розрахункових операцій №, що належить ДП "Пропан" зареєстрований ДПІ у Житомирській області 16.11.2012 (а.с.50).

На підтвердження відсутності відповідальності за технічну несправність РРО № до матеріалів справи надано лист звернення позивача до ТзОВ "Логос" від 15.04.2019 №379/1 з приводу виявлення несправності РРО (а.с.49).

Як встановлено судом, відповіді на вказане звернення позивач не отримував.

Частиною 1 статті 5 Закону №265/95-ВР передбачено, що на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Допитаний судом свідок ОСОБА_1 показав, що під час роботи РРО наявних технічних несправностей виявлено не було, а тому не було потреби використовувати КОРО.

Доказів порушення саме ДП "Пропан" вимог п.7 ст.3 Закону №265/95-ВР відповідачем не надано.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем належним чином доведено, наявними у матеріалах справи доказами підтверджено, а відповідачем не спростовано наявність підстав для скасування податкового повідомлення-рішення від 10.05.2019 № в частині застосування штрафу на суму 125429,38 грн, у зв`язку з чим, позов слід задовольнити частково.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Встановлено, що позивачем при подачі до суду позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн, про, що свідчать платіжні доручення №33636 від 08.08.2019 (а.с.4-5).

Частиною 3 статті 139 КАС України встановлено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З урахуванням часткового задоволення позову дочірнього підприємства "Пропан", суд приходить до висновку про необхідність стягнення з Головного управління ДФС у Житомирській області сплаченого судового збору у сумі 1280,67 грн.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

Позов дочірнього підприємства "Пропан" (с.Станишівка, Житомирський р-н, Житомирська обл., 12430, ) задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Житомирській області (вул.Юрка Тютюнника,7, м.Житомир, 10003, ) від 10.05.2019 № в частині застосування штрафних санкцій за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів у сфері торгівлі в сумі 125429,38 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити за безпідставністю.

Стягнути з Головного управління ДФС у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь дочірнього підприємства "Пропан" понесені судові витрати в сумі 1280,67 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва