Справа № 522/10644/19
Суддя: Шенцева О. П.
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження номер 2-а/522/711/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Соболевій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (м. Одеса, вул. Черняховського, 6) про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому просив суд визнати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 404719 від 23 травня 2019 року про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 8500 гривень за ч. 5 ст. 96 КУпАП противоправною і її скасування з подальшим закриттям провадження.

У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав просив у його задоволенні відмовити, надавши відзив на позов.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов необґрунтований, недоведений та задоволенню не підлягає, на підставі нижченаведеного.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553), на підставі наказу Управління № 01-13/162 ДАБК від 02.01.2019 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності (звернення ОСОБА_2 від 15.04.2019 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, тобто яка не передбачає завчасного попередження суб`єктів містобудування.

На підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 000777 від 16.04.2019 року була здійснена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході проведення позапланової перевірки був присутній позивач, яким надані документи, а саме, паспортні дані та ідентифікаційний код платника податків на ім`я ОСОБА_1 ; а також, договір купівлі-продажу на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 від 23.05.2000 року; технічний паспорт на зазначену квартиру від 29.10.2001 року, виготовлений ОБМТІ та РОН.

На підставі наданих документі, з`ясовано, що Позивач являється власником квартири загальною площею 43,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході проведення позапланової перевірки, посадовою особою Управління, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , позивачем виконані будівельно-монтажні роботи з реконструкції зазначеної квартири, яка розташована на першому поверсі житлового будинку та підвальних приміщень з їх об`єднанням, шляхом влаштування отвору у перекритті підвального приміщення, а також утворення додаткових приміщень у підвалі.

При цьому, згідно з наданим технічним паспортом на вищезазначену квартиру, встановлено, що отвір у перекритті, який об`єднав квартиру АДРЕСА_2 та підвальні приміщення у вказаному технічному паспорті відсутній.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»: будівництво це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. Об`єкт будівництва це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Будівлі споруди, що складаються з несучих та огороджувальних або сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів.

Споруди це будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельних робіт.

Реконструкція перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до таблиці Клас наслідків (відповідальності) будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктур ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 встановлено, що зазначений об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 м АДРЕСА_3 віднесено до незначного класу наслідків СС1.

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до єдиного реєстру реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо одержання права на виконання будівельних робіт або прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, Позивачем виконані будівельно-монтажні роботи з реконструкції квартири, яка розташована на першому поверсі житлового будинку та підвальних приміщень з їх об`єднанням, шляхом влаштування отвору у перекритті підвального приміщення, а також утворення додаткових приміщень у підвалі без отримання права на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ч. 1 п. 1 ст. 34 та ч. 1, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведення позапланової перевірки був складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 000777 від 11.05.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 11.05.2019 року та виданий припис про усунення порушень вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2019 року № 295/19.

Матеріали вказаної перевірки, а саме акт, протокол та припис отримані особисто позивачем 11.05.2019 року, про що свідчить підпис позивача у вказаних документах про отримання примірників акту, протоколу та припису.

Відповідно до абз. 1 п. 20 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту. В акті відсутні зауваження позивача, у зв`язку з чим можливо зробити висновок, що позивач з вказаним актом погодився та не мав зауважень.

Також, у протоколі наявна інформація стосовно дати, часу та місяця розгляду справи про адміністративне правопорушення, тобто, Позивач належним чином був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі про матеріалів адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Позивач подав до Управління заяву від 21.05.2019 року, в якій просить пом`якшити відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаючи факт виконанні ним будівельних робіт та скоєного адміністративного правопорушення.

В подальшому, на виконання приписів чинного законодавства України у приміщенні Управління 23.05.2019 року розглядалася справа про адміністративне правопорушення відносно позивача.

За результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення, постановою заступника начальника управління-начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича № 404/19 від 23.05.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, позивач був притягнутий до адміністративній відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень.

Позивач був присутнім під час розгляду даної справи, відповідно вищевказана постанова позивачем була отримана 23.05.2019 року, про що свідчить підпис про отримання у даній постанові.

Відповідно до вимог ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем було дотримано вимог чинного законодавства щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні позивача та у подальшому винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких вищенаведених підстав можна зробити висновок, що суб`єктом владних повноважень було дотримано принципів правомірної адміністративної поведінки.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до ч. 3 ст. 73 КАС України, сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд дійшов висновку, що постанова по справі про адміністративне правопорушення № 404/19 від 23.05.2019 року, винесена заступником начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. відносно ОСОБА_1 про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень винесена на підставі та за результатом всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю постанова є законною та обґрунтованою, у зв`язку з чим у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Частиною 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.3 ст.242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Керуючись ст.ст. 2-14, 19-20, 72-77, 90, 159, 162, 241-246, 250, 286 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (м. Одеса, вул. Черняховського, 6) про визнання протиправною та скасування постанови відмовити.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя

09.12.2019