Справа № 826/9457/17
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9457/17 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
У Х В А Л А

18 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Пилипенко О.Є.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи Кабінет Міністрів України, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Комітет з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Верховної Ради України про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2017 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі - позивачі) звернулись до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач), треті особи - Кабінет Міністрів України, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Комітет з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Верховної Ради України про зобов`язання вчинити дії.

Позивачі зазначають, що згідно Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» від 12 січня 2006 року, відповідачем повинно було прийнято рішення про створення фонду житла соціального призначення. Проте, згідно з відповіддю Департаменту будівництва та житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації від 29.01.2016р. № 056/53-9 стало відомо, що відповідно до рішення Київської міської ради від 26.02.2010р. № 11/3449 «Про створення житлового фонду соціального призначення» (зі змінами від 20.09.2012 №6/8290) Київською міською радою з метою формування житлового фонду соціального призначення, встановлення єдиного порядку обліку, збереження та контролю за жилими приміщеннями зазначеного фонду затверджено Реєстр жилих приміщень житлового фонду соціального призначення. Проте, Фонд житла соціального призначення не створений, а створений Реєстр.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо невиконання Закону України «Про житловий фонд соціального призначення».

Зобов`язано Київську міську раду прийняти рішення про формування фонду житла соціального призначення.

Не погоджуючись з вказаною постановою, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п.13 ст.10 КАС України, суд під час розгляду справи в судовому засіданні здійснює повне фіксування його перебігу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, крім випадків, визначених цим Кодексом. Порядок такого фіксування встановлюється цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.229 КАС України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За наявності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу проти здійснення повного фіксування судового засідання за допомогою відеозаписувального технічного засобу таке фіксування здійснюється лише за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів відповідно ч.2 ст.313 КАС України визнала можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін та їх представників.

Згідно ст.229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає що апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року підлягає закриттю, виходячи з такого.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційну скаргу Київської міської ради підписала Антоніна Хрущ, яка зазначила, що вона є представником відповідача за довіреністю (а.с. 156).

Дослідивши копію довіреності від 18.07.2019 року № 225-КМР-3224, колегія суддів встановила, що вона підписана Київським міським головою Віталієм Кличко, та завірена печаткою Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) 08.08.19 року за підписом невідомої особи.

Колегія суддів зазначає, що ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2019 року відкрито та призначено до розгляду зазначену вище апеляційну скаргу.

Під час судового засідання 04 грудня 2019 року у колегії суддів виникло питання, щодо підтвердження повноважень апелянта у справі на подання апеляційної скарги.

У зв`язку із зазначеним вище та у зв`язку із відсутністю апелянта, який мав би надати пояснення по справі, які виникли у суду апеляційної інстанції, розгляд справи продовжено розгляд справи до 18 грудня 2019 року о 09 год. 00 хв.

Повісткою - повідомленням від 05.12.2019 року Київську міську раду повідомлено про перенесенн розгляду справи та зобов`язано надати оригінал довіреності на представництво апелянта у справі (а.с.212).

09.12.2019 року представником апелянта - Антонінтою Хрущ подано додаткові пояснення по справі, а саме надано довіреність на виконання вимог Шостого апеляційного адмінстиративного суду.

Дослідивши надано копію довіреності від 22.10.2019 року № 225-КМР-6181, колегія суддів встановила, що вона підписана Київським міським головою Віталієм Кличко, та завірена печаткою Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації 23.08.19 року за підписом невідомої особи.

Колегія суддів зазначає, що документи, що підтверджують повноваження представників, а також окремі вимоги щодо їх видачі визначені у ст. 59 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Згідно з ч. 3 ст. 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Положеннями ч. 3 ст. 55 КАС України передбачено, що юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У відповідності до ст. 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Як вбачається з копій довіреностей від 18.07.2019 року № 225-КМР-3224 та від 22.10.2019 року № 225-КМР-6181, останні підписані Віталієм Кличко, завірені підписом невідомої особи Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації)

Проте, доказів наявності у особи Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), яка підписала зазначені вище копії довіреностей до суду не надано.

Згідно частини першої статті 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Відповідно до частин першої та третьої статті 244 Цивільного кодексу України представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Довіреність може бути видана як на укладення правочину, так і на здійснення інших юридично значимих дій. Довіреність є правочином і, як будь-який правочин, повинна відповідати всім вимогам, встановленим діючим законодавством до правочинів. Так, довіреність може бути видана тільки на виконання правомірних юридичних дій. Воля довірителя повинна відповідати його волевиявленню.

Отже, суд виходить з потреби перевірки саме наявності волевиявлення особи, що її видала.

Надана до апеляції та на вимогу суду апеляційної інстанції копії довіреностей, які засвідчені невідомою особою, не може бути належним доказом дійсної волі особи, що її видала, на уповноваження іншої представляти її інтереси.

Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, засвідченої у визначеному законом порядку), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому довірителем.

Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво.

Аналогічна правова позиці викладена в ухвалі Верховного Суду від 05.09.2019 у справі № 824/1290/18-а

Таким чином, додана до апеляційної скарги та на вимогу суду апеляційної інстанції копія довіреностей є документом, що посвідчує повноваження Антоніни Хрущ на представництво Київської міської ради.

За таких обставин, апеляційна скарга підписана представником Київської міської ради за довіреністю за відсутності підтвердження повноважень такої особи на здійснення представництва.

Згідно з ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга від імені Київської міської ради підписана та подана особою, яка не має права її підписувати. Зазначена обставина, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України, є підставою для закриття апеляційного провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає що апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 242, 243, 250, 251, 305, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційне провадження, відкрите за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи Кабінет Міністрів України, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Комітет з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Верховної Ради України про зобов`язання вчинити дії - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 18 грудня 2019 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

О.Є. Пилипенко