Справа № 810/5020/18
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2019 року № 810/5020/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Центуріон плюс» до Сквирської міської ради Київської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Грона-Партнер», про визнання бездіяльності протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство «Центуріон плюс» звернулось до суду з позовом до Сквирської міської ради Київської області, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на стороні позивача, та товариства з обмеженою відповідальністю «Грона-Партнер» на стороні відповідача, в якому просило:

визнати протиправною бездіяльність Сквирської міської ради Київської області щодо розгляду питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у місті Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради» за результатами голосування по якому рішення не прийнято;

зобов`язати Сквирську міську раду Київської області розглянути на найближчому черговому пленарному засіданні сесії клопотання (заяву) позивача та вирішити у спосіб та строк визначений законодавством питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у місті Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради» або захистити порушений законний інтерес позивача у інший спосіб.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у серпні 2016р. позивач звернувся до КП «Архітектурне бюро» та Сквирської міської ради Київської області із заявою щодо виготовлення графічного матеріалу місця розміщення земельної ділянки для дооблаштування (реконструкції) існуючої зупинки міського типу під тимчасову споруду для провадження підприємницької діяльності - автопавільйону з торговим кіоском по продажу проїзних квитків та супутніх товарів для міських та приміських маршрутів в межах Сквирського району та міста Сквира, на площі Героїв Небесної Сотні № 15. Рішенням сесії Сквирської міської ради Київської області від 09 лютого 2017р. за №314-15-VII «Про розробку детального плану території забудованих земель Сквирської міської ради, за адресою: місто Сквира, площ Героїв Небесної Сотні», міська рада вирішила розробити детальний план території із забудованих земель Сквирської міської ради орієнтовною площею 0,02 га, для облаштування зупинки міського типу. За наслідком громадських слухань щодо розгляду детального плану території із забудованих земель Сквирської міської ради для облаштування зупинки міського транспорту, та проведеного засідання архітектурно-будівельної ради при секторі містобудування та архітектури Сквирської райдержадміністрації, було вирішено рекомендувати Сквирській міській раді затвердити детальний план території з врахуванням уточнень та зауважень. Однак, на засіданнях Сквирської міської ради питання щодо затвердження вказаного детального плану неодноразово знімалось, у зв`язку з непогодженням його постійною комісією міської ради з питань землекористування, будівництва та архітектури. 21 серпня 2018р. відбулось засідання Сквирської міської ради на якому розглядалось питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 0,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у м. Сквира», за наслідком розгляду якого, рішення не було підтримано більшістю депутатів від складу ради, у зв`язку з чим рішення прийнято не було. Позивач вважає, що така тривала бездіяльність відповідача щодо розгляду питання по затвердженню детального плану є протиправною, оскільки діючим містобудівним законодавством не передбачено прийняття міською радою рішення про відмову у затвердженні детального плану території, а також не передбачено прийняття міською радою висновку про те, що рішення про затвердження детального плану не прийнято, у зв`язку з не підтриманням його більшістю голосів депутатів від складу ради. Вважає, що своєю бездіяльністю відповідач порушує законний інтерес позивача для подальшого етапу набуття ним в оренду земельної ділянки, для здійснення підприємницької діяльності. Зазначені обставини і стали підставою звернення до суду з вказаним позовом.

Ухвалою суду від 28 вересня 2018р. провадження у справі було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання на 13 листопада 2018р.

У судове засідання, призначене на 13 листопада 2018р. сторони не з`явились, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 24 січня 2019р. Зазначене засідання також було відкладено на 21 березня 2019р., у зв`язку з надходженням клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

21 березня 2019р. судове засідання не відбулось, у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці. Судове засідання призначено на 14 травня 2019р.

14 травня 2019р. на адресу суду надійшла заява про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу, згідно якої позивач просив стягнути з відповідача 11750 грн.

Крім того, у судовому засіданні було розглянуто питання про залучення до участі у справі на стороні позивача та відповідача третіх осіб: ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «Грона-Партнер», за наслідком чого було постановлено ухвалу про залучення вказаних осіб, та відкладення розгляду справи на 19 червня 2019р.

19 червня 2019р. судове зсідання не відбулось, у зв`язку з перебування головуючої судді на лікарняному. Судове засідання призначено на 16 липня 2019р.

16 липня 2019р. судове засідання було відкладено за клопотанням відповідача, та судове засідання призначено на 01 жовтня 2019р.

У судове засідання представник позивача не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Надала суду письмову заяву з проханням розглянути справу у порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки не повідомив, відзиву на позов до суду не направив.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача фізична особа-підприємець ОСОБА_1 у судове засідання не з`явися, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У письмових поясненнях направлених на адресу суду вказав, що позов вважає обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню. Зазначив, що він надає послуги населенню міста Сквира із пасажирського перевезення, та з метою розширення своєї діяльності створив ПП «Центуріон плюс», ставши його засновником. На даний час, ФОП ОСОБА_1 є орендарем земельної ділянки по АДРЕСА_1 , площею 0,0057 га, на підставі рішення №40-2-VII від 22 грудня 2015р., на якій вже існувала автобусна зупинка. З огляду на це, третя особа вважає, що земля комунальної власності вже має цільове призначення для зупинки автобуса, де станом на сьогодні існує зупинка відкритого типу. Таким чином, бажання позивача затвердити факт наявності зупинки у Плані є законним. У той же час, відповідач всіляко намагається затягнути час з розгляду питання щодо затвердження детального плану та прийняття відповідного рішення, а бажання відповідача провести експертизи двох детальних планів, які ніби то суперечать один одному, не відповідає вимогам діючого законодавства України.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ТОВ «Грона-Партнер», у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, неписьмових пояснень не надав. У заяві про вступ у справу у якості третьої особи, зазначено, що товариство є інвестором розробки детального плану території для будівництва спортивно-оздоровчого комплексу, фірмового магазину та кафе для дітей і дорослих за адресою: площа Героїв Небесної Сотні, 15 у м. Сквира, яка поряд з територією, на якій розроблявся детальний план під облаштування зупинки міського транспорту з приблоковим торгівельним кіоском. Третя особа вважає, що розробка та затвердження детальних планів повинні відбуватись шляхом взаємного врахування умов та інтересів. Крім того, розроблений детальний план вже визначає позивача орендарем земельної ділянки площею 0,02 га, що не відповідає приписам глави 21 Земельного кодексу України.

В силу приписів пункту 1 частини третьої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника), належним чином повідомленого про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.

Частиною дев`ятою цієї статті передбачено, що у разі, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Беручи до уваги ту обставину, що про дату, час та місце судового розгляду справи сторони повідомлені належним чином, однак у судове засідання не з`явились, зважаючи на відсутність підстав для відкладення судового розгляду, передбачених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що приватне підприємство «Центуріон плюс» є юридичною особою, та здійснює господарську діяльність з надання послуг з перевезення пасажирів, небезпечних вантажів, багажу автомобільним транспортом.

16 серпня 2016р. позивач ПП «Центуріон плюс» в особі його директора ОСОБА_1. звернулось до КП «Архітектурне бюро» та Сквирської міської ради із заявою щодо виготовлення графічного матеріалу місця розміщення земельної ділянки для облаштування (реконструкції) існуючої зупинки міського типу під тимчасову споруду для провадження підприємницької діяльності - автопавільйону з торговим кіоском по продажу проїзних квитків та супутніх товарів для міських та приміських маршрутів в межах Сквирського району у м. Сквира на площі Героїв Небесної Сотні №15 (існуючого архіву).

Рішенням Сквирської міської ради за №314-15-VII від 09 лютого 2017р. «Про розробку детального плану території забудованих земель Сквирської міської ради, за адресою: місто Сквира площа Героїв Небесної Сотні», міська рада вирішила розробити детальний план території забудованих земель Сквирської міської ради орієнтовною площею 0,02 га, для облаштування зупинки міського типу, за адресою: місто Сквира вул. Героїв Небесної Сотні, через проектну організацію, що мала відповідну ліцензію.

Адміністрацією ПП «Центуріон плюс» до районної газети «Вісник Сквирщини» було подано оголошення про те, що згідно з рішенням Сквирської міської ради Київської області від 09 лютого 2017р. за №314-15-VII розпочато розробку детального плану території забудованих земель Сквирської міської ради, за адресою: місто Сквира, вул. Червона, облаштування (реконструкція) існуючої зупинки міського типу, та у подальшому подано оголошення, про те, що 31 січня 2018р. о 09 год. у великій залі Сквирської районної ради відбудуться громадські слухання щодо розгляду детального плану території із забудованих земель Сквирської міської ради, для облаштування зупинки міського типу, за адресою: м. Сквира, вул. Героїв Небесної Сотні.

За наслідком проведення громадських слухань, зауважень та пропозицій не надійшло, у зв`язку з чим було вирішено підтримати питання про затвердження детального плану території під облаштування зупинки міського типу з приблоковим торгівельним кіоском на площі Героїв Небесної Сотні у м. Сквира.

На засіданні сектору містобудування та архітектури Сквирської райдержадміністрації було розглянуто проект містобудівної документації з облаштування зупинки міського типу з приблоковим торгівельним кіоском на площі Героїв Небесної Сотні ум. Сквира, за наслідком якого було рекомендовано замовнику Сквирській міській раді затвердити даний детальний план території з врахуванням уточнень і зауважень.

У той же час, рішенням Сквирської міської ради від 10 травня 2018р. за №638-29-VII «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у м. Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради», рада зняла з розгляду вказане питання, у зв`язку з непогодженням постійною комісією міської ради з питань землекористування, будівництва та архітектури. Розгляд зазначеного питання було вирішено перенести на наступне засідання.

Проте, на засіданнях постійної комісії з питань землекористування, будівництва та архітектури Сквирської міської ради, які відбулись 21 травня 208р., 20 червня 2018, 14 серпня 2018, було вирішено вкотре відкласти розгляд питання щодо затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу.

21 серпня 2018р. на засіданні Сквирської міської ради розглядалось питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у м. Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради», однак радою було прийнято рішення за №723-314- VII про не підтримання більшістю голосів депутатів від складу ради.

Не погоджуючись з такою бездіяльністю міської ради щодо не затвердження детального плану території, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами суд зазначає наступне.

Частина 2 ст. 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі та у межах повноважень та засобами, передбаченими Конституцією та законами України.

Згідно ст. 140 Конституції України та ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими Законами.

Відповідно до ст. 144 Конституції України, органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Повноваження Сквирської міської ради у даних спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Земельним кодексом України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про основи містобудування», Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

До повноважень міських рад у галузі земельних відносин на території міст відповідно до п. "а" ст. 12 Земельного кодексу України належить розпорядження землями територіальної громади. Аналогічні повноваження встановлені у п.34 ч.1 ст.26 та ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

За приписами ч. 1, 3 ст. 8 цього ж Закону планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку. Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Як передбачено ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції. Детальний план території за межами населених пунктів розробляється відповідно до схеми планування території (частини території) району та/або області з урахуванням державних і регіональних інтересів. Розроблення детального плану території за межами населених пунктів та внесення змін до нього здійснюються на підставі розпорядження відповідної районної державної адміністрації. На підставі та з урахуванням положень затвердженого детального плану території може розроблятися проект землеустрою щодо впорядкування цієї території для містобудівних потреб, який після його затвердження стає невід`ємною частиною детального плану території.

Згідно із ч. 4 ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Частиною 8 ст.19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою.

Порядок розроблення детального плану регулюється Порядком розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства за №290 від 16 листопада 2011р. (надалі - Порядок № 290).

Згідно з пунктом 4.12 Порядку № 290, детальний план території, яка розташована в межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради, а за відсутності затвердженого в установленому порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.

При цьому, відповідно до частини 1 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Згідно з частиною 11 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

Постановою КМУ від 25 травня 2011р. за №555 було затверджено Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі - Порядок № 555), який визначає механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі - містобудівна документація)

Як встановлено судом, рішенням Сквирської міської ради за №314-15-VII від 09 лютого 2017р. «Про розробку детального плану території забудованих земель Сквирської міської ради, за адресою: місто Сквира площа Героїв Небесної Сотні» міська рада вирішила розробити детальний план території забудованих земель Сквирської міської ради орієнтовною площею 0,02 га, для облаштування зупинки міського типу, за адресою: місто Сквира вул. Героїв Небесної Сотні. Відповідач виступив замовником розроблення Детального плану території, а позивач був визначений джерелом фінансування розроблення Детального плану території.

Детальний план території був розроблений ТОВ «Будпроект м. Сквира», який мав усі необхідні дозволи (ліцензії) на виконання такого роду замовлення. Крім того, при складанні акту здачі-прийому проектної документації, жодних зауважень не надійшло.

Сквирською міською радою було проведено громадські слухання щодо врахування громадських інтересів у проекті Детального плану території. Проект Детального плану території було розглянуто на засіданні сектору містобудування та архітектури Сквирської райдержадміністрації, за наслідком якого було рекомендовано замовнику Сквирській міській раді затвердити даний детальний план території з врахуванням уточнень і зауважень.

Встановлені судом фактичні обставини, підтверджені матеріалами справи свідчать, що під час розроблення зазначеного Детального плану території було повністю дотримано вимоги Порядку № 290 та Порядку № 555, що зумовлювало затвердження такого.

Відповідно до п. 42 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ч.1 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що відповідач повинен був розглянути питання затвердження детального плану території земельної ділянки протягом 30 днів з дня його подання і прийняти рішення за наслідками такого розгляду (затвердити детальний план території земельної ділянки), чого в даному випадку зроблено не було.

У той же час, як було встановлено судом, рішенням Сквирської міської ради від 10 травня 2018р. за №638-29-VII «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у м. Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради», рада зняла з розгляду вказане питання, у зв`язку з непогодженням постійною комісією міської ради з питань землекористування, будівництва та архітектури. Крім того, на послідуючих засіданнях, Сквирська міська рада також не спромоглась вирішити це питання.

Однак, суд вважає, що не погодження депутатською комісією з питань землекористування, будівництва та архітектури Сквирської міської ради питання щодо затвердження детального плану для облаштування зупинки міського типу, за адресою: місто Сквира вул. Героїв Небесної Сотні не є перешкодою для прийняття міською радою рішення щодо затвердження детального плану.

Суд зазначає, що бездіяльністю є певна форма поведінки особи, яка полягає у невиконанні нею дій, які вона повинна була вчинити відповідно до покладених на неї чинним законодавством України обов`язків.

Враховуючи вищенаведені норми містобудівного законодавства та встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що відповідач допустив бездіяльність, яка полягає у неприйнятті нею у встановлений законом строк рішення про затвердження детального плану території для облаштування зупинки міського типу, за адресою: місто Сквира вул. Героїв Небесної Сотні.

При цьому, дії Сквирської міської ради щодо намагання усунути протиріччя між детальними планами, які виготовлялись за ініціативи позивача та третьої особи ТОВ «Грона-Партнер», суд оцінює як намагання затягнути прийняття відповідного рішення, оскільки як вбачається з матеріалів справи, міська рада у своєму рішенні від 10 травня 2018р. за №639-29VII, яким ТОВ «Грона-Партнер» надала дозвіл на розробку детального плану території для будівництва спортивно-оздоровчого комплексу, за адресою м. Сквира, вул. Небесної Сотні,15 передбачила врахування вже розробленого детального плану.

Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з доводами позивача про те, що неприйняття Сквирською міською радою рішення за клопотаннями позивача у строк, закріплений ч.8 ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної документації», ставить його у правову невизначеність, що є недопустимим у відповідності до змісту та сутності принципів верховенства права та законності, а також порушує його конституційні права щодо розгляду його звернення органом місцевого самоврядування.

Відповідно до вимог частини другої ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач вказаного обов`язку не виконав, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази щодо правомірності оскаржуваної позивачем бездіяльності.

Згідно до частини 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Даючи оцінку поведінці відповідача, яка зумовила звернення позивача до суду з даним позовом, суд дійшов висновку, що мала місце бездіяльність відповідача, яка полягає у неприйнятті нею у встановлений законом строк рішення про затвердження Детального плану території, яка не відповідає визначеним частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям поведінки відповідача у спірних правовідносинах, тому її слід визнати протиправною, задовольнивши позовні вимоги в частині оскарження такої бездіяльності та зобов`язати відповідача розглянути на найближчому черговому пленарному засіданні сесії клопотання (заяву) позивача та вирішити у спосіб та строк визначений законодавством питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у місті Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради».

Вирішуючи питання про стягнення заявлених судових витрат, то суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Частиною 1 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

У частині 2 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Склад та обсяг судових витрат визначено у ч. 3 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для вирішення питання про відшкодування витрат на правничу допомогу від учасника справи вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.10.2019 року у справі №815/1479/18.

На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг, акти виконаних або отриманих послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Крім того, до суду необхідно надати і детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги разом із відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена, а також із доказами, які підтверджують здійснення відповідних витрат (у разі понесення таких).

При цьому, недопустимими є документи, які не відповідають встановленим вимогам.

Таким чином, судові витрати, в тому числі витрати на правову допомогу, повинні бути пов`язані тільки з розглядом конкретної адміністративної справи, що розглядається судом, і за надання правової допомоги за визначених законом обставин: у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді.

Суд звертає увагу, що матеріали справи містять наступні документи на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у суді: копію договору про надання правової допомоги від 12 листопада 2018р., платіжні доручення за №38 від 31 січня 2019р. на суму 3250грн., №56 від 08 лютого 2019р. на суму 5000грн., №90 від 11 березня 2019р. на суму 3500грн.

Водночас, з наданих документів не можливо встановити обґрунтованість та фактичний обсяг витрат на правничу допомогу, оскільки договір не містить вартості наданих послуг, а платіжні доручення не містять відмітки банку про перерахунок коштів.

За таких обставин, заява позивача про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу задоволенню не підлягає.

На підставі ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає необхідним стягнути на користь позивачів за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір, сплачений при зверненні до суду у сумі по 3524 грн.

Керуючись ст.ст. 241-246,295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

адміністративний позов приватного підприємства «Центуріон плюс» - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Сквирської міської ради Київської області щодо розгляду питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у місті Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради» за результатами голосування по якому рішення не прийнято.

Зобов`язати Сквирську міську раду Київської області розглянути на найближчому черговому пленарному засіданні сесії клопотання (заяву) позивача та вирішити у спосіб та строк визначений законодавством питання «Про затвердження детального плану території під облаштування зупинки приміського типу загальною площею 1,28 га на площі Героїв Небесної Сотні у місті Сквира Київської області з урахуванням пропозицій містобудівної ради», з урахуванням висновків суду.

Стягнути на користь приватного підприємства «Центуріон плюс» () за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Сквирської міської ради Київської області (04054961) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 3524 (три тисячі п`ятсот двадцять чотири) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Василенко Г.Ю.