Справа № 260/1854/19
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2019-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 грудня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1854/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., вирішуючи питання про прийняття до провадження адміністративної справи за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ТГФ Закарпатська фабрика виробів з деревини» (89645, Закарпатська область, Мукачівський район, с. Бистриця, вул. Шевченка, 30, ) до Головного управління ДФС у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, вул. Волошина, 52) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГФ Закарпатська фабрика виробів з деревини» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДФС у Закарпатській області, якою просить суд: « 1. Позов прийняти до розгляду. 2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 24 вересня 2019 року №000421403; від 24 вересня 2019 року №; від 24 вересня 2019 року №; від 24 вересня 2019 року №; від 24 вересня 2019 року №000431403. 3. Стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені судові витрати».

Відповідно до статті 171 частини 1 пункту 3 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суддя вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Судом встановлено, що позивач в позовній заяві не зазначив ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

Суд зазначає, що відповідно до вимог п. 2. ч. 5 ст. 160 КАС України, якщо відповідачем у справі зазначено юридичну особу, то в позовній заяві зазначаються її ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, щодо відсутності інформації про яку позивачу може бути не відомо, згідно вищевказаних вимог статті 160 КАС України, може стосуватися лише щодо фізичних осіб про їх реєстраційний номер облікової картки платника податків або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, а також щодо номерів засобів зв`язку, офіційної електронна адреси або адреси електронної пошти.

Відповідно до статті 160 частини 5 пункту 8 КАС України в позовній заяві зазначаються, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, позовна заява не містить переліку доданих позивачем до неї документів, а саме відповідно переліку додатків до позовної заяви, позивачем зазначено: 1. К-ї рішень-повідомлень на 5 арк.; 2. К-ї акту перевірки на 145 арк. (для суду, у відповідача є в наявності); 3. К-ї договорів про надання послуг та актів виконаних робіт на 315 арк. (для суду, у відповідача є в наявності); 4. К-я опису копій документів, які були передані відповідачеві на 9 арк.; 5. Банківські виписки про переказ валюти іноземним контрагентам на 56 арк.; 6. К-ї довідок про підтвердження статусу нерезидента (з перекладом) на 10 арк.; 7. К-я витягу позивача на 6 арк.; 8. п/д про сплату судового збору на 5 арк.; 9. К-я позовної заяви з додатками для відповідача (окрім п.2, п.3, п.6), при цьому не вказавши, реквізити документів, які ним подаються із зазначенням наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до пункту 5.22 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, відмітку про наявність додатків розміщують під текстом документа. Наявність додатків, повну назву яких наводять у тексті. Якщо документ має додатки, повних назв яких немає у тексті, то ці назви треба подати після тексту, зазначивши кількість аркушів у кожному додатку та кількість їхніх примірників.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду позовну заяву із зазначенням в ній повного переліку документів з зазначенням їх реквізитів (назва, дата, номер), копії яких додані до позовної заяви та зазначені в переліку доданих до позовної заяви додатків.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

З адміністративного позову вбачається, що до копій адміністративного позову для сторін додані не всі копії, а саме: відсутні копія акту перевірки на 145 арк., копії договорів про надання послуг та актів виконаних робіт на 315 арк. та копії копії довідок про підтвердження статусу нерезидента (з перекладом) на 10 арк., що не відповідає вимогам вищезазначеної статті.

Статтею 94 КАС України визначено порядок подання письмових доказів та вимоги до них. Так, відповідно до частини другої вказаної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 «ДСТУ 4163-2003», відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення зазначених вимог позивачем до позовної заяви додані копії документів, не засвідчених його підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до частини першої статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Не засвідченні належним чином докази є недопустимими доказами у справі, така ж правова позиція викладена у Постанові Верховного суду від 11.07.2018 року (справа №904/8549/17).

Підпунктом 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон України №3674-VI) передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлено ставку судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З прохальної частини позовної заяви видно, що вона містить п`ять позовних вимог майнового характеру, а саме: про визнання протиправним та скасувати податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області від 24 вересня 2019 року №000421403 на суму 275749,00 грн.; від 24 вересня 2019 року № 000391403 на суму 18227,00 грн.; від 24 вересня 2019 року № на суму 0 грн.; від 24 вересня 2019 року № на суму 1503793,25 грн. та від 24 вересня 2019 року № на суму 11994833,00 грн., всього сума позову складає 13792602,25 грн. Відповідно сума судового збору, яка підлягає сплаті при поданні даного адміністративного позову становить 19210,00 грн.

Позивачем до позовної заяви додано платіжні доручення від 17 грудня 2019 року №963, №964, №965, №966 та №968 про сплату судового збору на загальну суму 9605,00 грн.

Отже, судовий збір сплачено позивачем не у повному розмірі.

Зважаючи на зазначене, позивачу за подання до суду даного позову, з урахуванням позовних вимог і розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2019 року, під час подачі позову до суду необхідно доплатити судовий збір у сумі 9605,00 грн. за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4005; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Вимоги щодо позовної заяви законодавцем сформульовані так, що такі є обов`язковими для зазначення таких позивачем у тексті документу. Законодавець також врегулював питання щодо невідповідності позовної заяви вимогам, що до неї ставляться.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, зокрема, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 1 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви необхідно: зазначити в позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача; повний перелік документів з зазначенням їх реквізитів (назва, дата, номер), копії яких додані до позовної заяви, шляхом подачі відповідної позовної заяви, для суду та відповідно до кількості учасників справи; надати належним чином завірені копії додатків до позовної заяви для суду та відповідача; надати документ про сплату судового збору в розмірі 9605,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169,171, 248 КАС України суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ТГФ Закарпатська фабрика виробів з деревини» (89645, Закарпатська область, Мукачівський район, с. Бистриця, вул. Шевченка, 30, ) до Головного управління ДФС у Закарпатській області (88000, м. Ужгород, вул. Волошина, 52) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Я. М. Калинич