Справа № 320/4517/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2019 року № 320/4517/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І.,

при секретарі судового засідання Лубянської Д.С.,

за участі:

представника позивача - Реви І.О.,

представника відповідача - Залюбовської Л.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ФОП ОСОБА_1 з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 30.07.2019 №3-3007/1/1010-1940/01.

Позовні вимоги мотивовано відсутністю у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки позивача, проведенням цієї перевірки з перевищенням встановленого законодавством строку, встановленого абз. 7 Порядку №553, який склав 19 днів. При цьому, наказ та направлення на проведення перевірки, письмове рішення про продовження перевірки керівником Департаменту ДАБІ у Київській області позивачу не пред`являлось. Акт проведення позапланової перевірки позивача складено посадовими особами відповідача за відсутності уповноваженої особи суб`єкта містобудування, яка збудувала об`єкт перевірки. Зазначив, що згідно Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, замовником є ОСОБА_2 , а він лише експлуатує господарську будівлю без оформлення договору оренди та будівельних робіт не проводив, що, на його думку, виключає застосування до нього будь яких штрафних санкцій, визначених частиною другою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». За таких обставин, вважає, що порушення, встановлені в акті перевірки, не відповідають дійсності та не грунтуються на нормах законодавства, яке регулює відносини у сфері містобудування, а тому постанова про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 30.07.2019 №3-3007/1/1010-1940/01 є протиправною та підлягає скасуванню.

Представник відповідача у письмовому відзиві на позовну заяву просив відмовити у задоволенні позову, стверджуючи про його необґрунтованість, оскільки Департаментом ДАБІ у Київській області дотримано визначену законодавством процедуру проведення позапланової перевірки позивача, а також про правомірність оскаржуваної постанови з огляду на те, що висновки посадових осіб, які здійснювали перевірку позивача, про порушення ним містобудівного законодавства, відповідають дійсним обставинам.

Ухвалою суду від 29.08.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено до розгляду на 18.09.2019.

Ухвалою суду від 29.10.2019 судом постановлено подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального провадження.

Протокольною ухвалою суду від 25.11.2019 закрито підготовче провадження по справі та призначено до розгляду по суті на 16.12.2019.

У судове засідання, призначене на 16.12.2019 з`явилися представники сторін, представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив позов задовольнити, представник відповідача проти позову заперечував, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

У період з 10.07.2019 по 15.07.2019 у на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.07.2019 №201, направлення для проведення позапланового заходу від 09.07.2019 №438.19/03, яке видане на підставі колективного звернення мешканців с. Садове, Баришівського району Київської області від 10.06.2019р (вх. Департаменту №1010-В-1006/80 від 10.06.2019) Департаментом відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 проведено позапланову перевірку будівництва на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 ., Баришівський р-н, с. Садове АДРЕСА_2 Південна,27 (а.с.89-91).

Як убачається з направлення для проведення перевірки від 09.07.2019 №438.19/03 щодо дотримання суб`єктом містобудування ФОП ОСОБА_1 (суб`єкт, який експлуатує об`єкт будівництва) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, строк дії направлення від 10.07.2019 по 15.07.2019, що становить п`ять робочих дні.

За результатами перевірки складено Акт від 15.07.2019 №Т-1507/2, в якому зазначено, що на момент проведення перевірки, та згідно листа Баришівського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області від 11.07.2019 №1010-1511 ФОП ОСОБА_1 експлуатує господарську будівлю по АДРЕСА_3 у АДРЕСА_4 для утримання курчат-бройлерів, без прийняття в експлуатацію згідно чинного законодавства.

Згідно заяви ФОП ОСОБА_1 про державну реєстрацію потужності вид оператора ринку за класифікацією суб`єкта господарювання визначено як мале підприємництво, що відповідно до Ветеринарно-санітарних правил для птахівницьких господарств і вимог до їх проектування, затверджених Наказом №53 Головного державного інспектора ветеринарної медицини України від 03.07.2001 передбачає утримання до 700 голів птиці, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».

Перевіркою встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_2 зареєстровано від 25.07.2018 за №КС47 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та виконуються будівельні роботи з влаштування гаража розмірами в плані 20,0x6,0 м, господарської будівлі (без утримання худоби та тварин) розмірами в плані 10,0x50,0 м та вбиральні розмірами в плані 1,2x1,5 м.

Під час проведення перевірки, встановлено, що будівельні роботи з влаштування гаража розмірами в плані 20,0x6,0 м, господарської будівлі (без утримання худоби та тварин) розмірами в плані 10,0x50,0 м та вбиральні розмірами в плані 1,2x1,5 м виконуються з відхиленнями від зазначеного будівельного паспорта, оскільки, влаштування вбиральні не передбачено будівельним паспортом, відстань між гаражем та господарською будівлею не відповідає вимогам будівельного паспорта.

Окрім того, в ході перевірки встановлено, що без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із незначними наслідками (CCI) виконано реконструкцію введеної в експлуатації господарської будівлі шляхом зміни функціонального призначення (по будівельному паспорту - без утримання худоби та тварин, фактично - утримується птиця), оскільки, згідно п. 3.21 ДБН А.2.2- 3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг, чим порушено вимоги ст. 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

За результатами перевірки відповідачем винесено припис від 15.07.2019 №С-1507/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.07.2019 №З-Л-3-1507/1 (62-68).

За результату розгляду справи стосовно позивача винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.07.2019 №3-3007/1/1010- 1940/01 (69-71).

Вважаючи прийняту відповідачем постанову про накладення штрафу протиправною, позивач звернувся до суду із даним позовом про її скасування.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом абзаців першого та другого частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до приписів частини третьої статті 3 вищевказаного Закону органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення №294), визначено, що Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пунктом 3 Положення №294 одним із основних завдань Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 4 Положення №294 визначено, що відповідно до покладених на неї завдань Держархбудінспекція, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Свої повноваження Держархбудінспекція здійснює безпосередньо та через свої територіальні органи (пункт 7 Положення №294).

Постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок про здійснення архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).

Підпунктом 1 пункту 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відтак, Департамент ДАБІ у Київській області як територіальний орган Держархбудінспекції у межах повноважень, визначених законодавством здійснював позапланову перевірку позивача.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 12 Порядку №553 посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-19 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога державного інспектора щодо усунення виявлених порушень законодавства. У приписі можуть бути зазначені лише ті порушення, які були виявлені і встановлені під час перевірок, результати яких оформлені належним чином (зафіксовані в акті та протоколі).

Пунктом 2 частини другої статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» право накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» надано від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головним інспекторам будівельного нагляду.

Оцінюючи доводи позивача щодо протиправності оспорюваних рішень, насамперед з огляду на порушення порядку проведення Департаментом ДАБІ у Київській області позапланової перевірки, за результатами якої винесено постанову про накладення штрафу, суд вважає їх необгрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи з огляду на наступне.

В позовній заяві та у ході розгляду справи, позивач стверджує, що проведення перевірки відбулось з перевищенням встановленого законодавством строку, встановленого абз. 7 Порядку №553, який склав 19 днів, а саме з 10.02.2019 по 15.02.2019 та з 02.07.2019 по 15.07.2019. При цьому, наказ та направлення на проведення перевірки, письмове рішення про продовження перевірки керівником Департаменту ДАБІ у Київській області позивачу не пред`являлось.

Проте, зазначене не відповідає дійсності, оскільки судом встановлено, що як убачається з направлення для проведення перевірки від 09.07.2019 №438.19/03 щодо дотримання суб`єктом містобудування ФОП ОСОБА_1 (суб`єкт, який експлуатує об`єкт будівництва) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, строк дії направлення з 10.07.2019 по 15.07.2019, що становить п`ять робочих дні, та відповідає нормам п. 7 Порядку №553.

При цьому, судом встановлено, що будь яких рішень про продовження строку проведення перевірки не приймалось.

Копію направлення для проведення позапланової перевірки від 09.01.2019 №438.19/03 було вручено особисто позивачу, про що свідчить його підпис на звороті направлення (а.с.91).

Від отримання акту перевірки позивач відмовився, у зв`язку з чим примірник акту був направлений поштою.

За таких обставин, доводи позивача про порушення відповідачем порядку проведення перевірки не відповідають дійсності та спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи.

У той же час, позивач наголошує, що головною підставою для скасування постанови про накладення штрафу є те, що згідно Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, замовником є ОСОБА_2 , а він лише експлуатує господарську будівлю без оформлення договору оренди. Будь - яких будівельних робіт позивач не проводив, що, на його думку, виключає застосування до нього штрафних санкцій, визначених частиною другою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Суд погоджується з такими доводами позивача та зазначає наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Так, п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно з приписами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З аналізу зазначеної статті вбачається, що відповідальність провопорушення у сфері містобудівельної діяльності можуть нести лише суб`єкти містобудування.

Дана позиція узгоджується з постановою Верховного суду України від 04.03.2014 (№ 38285951 в ЄДРСР), постановою Верховного суду від 26.07.2018 у справі №804/2417/16, постановою Верховного суду від 14.11.2019 у справі №825/1015/16.

Як убачається з Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_4 є ОСОБА_2 (а.с. 31-33).

Згідно з витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, власником житлового будинку за вищевказаною адресою та земельної ділянки є ОСОБА_2 (а.с.35-38).

При цьому, під час перевірки, відповідач був обізнаний про даний факт, що відображено в в акті перевірки та протоколі про правопорушення.

Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 використовує будівлю без оформлення договору оренди, за усною домовленістю, про що повідомив суд представник позивача у судовому засіданні.

Таким чином, позивач не є суб`єктом містобудування, в розумінні ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", оскільки не є замовником будівництва, а лише використовує дане приміщення.

У відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги про визнання протиправною та скасування постанови від 30.07.2019 №3-3007/1/1010-1940/01 підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на користь ФОП ОСОБА_1 підлягають судові витрати у розмірі 768, 40 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 30.07.2019 №3-3007/1/1010-1940/01.

Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області () судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 19 грудня 2019 р.