Справа № 725/6574/19
Суддя: Федіна А. В.
Дата ухвалення: 2019-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер 725/6574/19
Номер провадження 2-а/725/308/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2019 року м. Чернівці

Першотравневий районний суд м.Чернівці в складі:

головуючої судді Федіної А.В.,

за участю секретаря судового засіданні Томко І.Д.,

позивача ОСОБА_1 ,

та представника відповідача Рачук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Буковинської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилався на те, що 18.10.2019 року відповідачем винесено постанову №1276/40800/19 якою його визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 304810,80 грн. по факту ввезення ним на мину територію України транспортного засобу іноземної реєстрації з наданням до митного контролю паспортного документу громадянина Румунії, при наявності паспорта громадянина України, у зв`язку з чим відповідач прийшов до висновку про вчинення позивачем дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів. Про наявність вказаної постанови позивачу стало відомо лише 12.11.2019 року.

Вказував на те, що зазначена постанова Чернівецької митниці ДФС винесена без його участі та відповідачем при розгляді справи про порушення митних правил порушено процесуальні норми МК України, оскільки не повідомлено його належним чином про час та місце розгляду справи, не враховано його клопотання про перенесення розгляду справи митним органом, а також ставить під сумнів визначений митним органом розмір митних платежів з яких розраховано суму накладеного адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, оскільки така сума розрахована на підставі службової записки без проведення відповідного експертного дослідження та ґрунтується на припущеннях з урахуванням того, що містить вказівку на орієнтовну суму необхідних для сплати податків та зборів, хоча вважає, що у митного органу був доступ до транспортного засобу з метою проведення відповідного експертного дослідження.

На підставі вище викладеного, посилаючись на норми права, просив визнати протиправною та скасувати постанову Чернівецької митниці ДФС від 18.10.2019 року №1276/40800/19 та закрити справу про ПМП за ст. 485 МК України відносно нього.

Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 26.11.2019 року поновлення позивачу строк звернення до суду з даним позовом та в рамках судового розгляду даного спору 20.12.2019 року замінено відповідача Чернівецьку митницю ДФС на його правонаступника - Буковинську митницю Держмитслужби.

В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві, при цьому пояснив, що ввіз транспортний засіб в режимі тимчасового ввезення як громадянин Румунії, оскільки так дешевше.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову та надала суду пояснення аналогічну змісту відзиву в якому зокрема вказувала на те, що не зважаючи на набуття позивачем громадянства Румунії у правових відносинах з Україною він вважається громадянином України і є резидентом, оскільки у нього наявний паспорт громадянина України, а також він має постійне місце проживання в Україні. Таким чином, переміщуючи транспортний засіб через митний кордон України позивач зобов`язаний сплачувати необхідні митні платежі, проте, маючи статус громадянина-резидента, останній вчинила дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів шляхом надання паспортного документу громадянина Румунії. Крім того, під час провадження у справі про порушення митних правил, митним органом була дотримана встановлена законом процедура забезпечено права позивача, а вартість транспортного засобу та відповідно сума митних платежів, що підлягала сплаті і відповідно розмір штрафу розраховано відповідно до вимог закону на підставі Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395.

До вказаного відзиву представником відповідача додано копії матеріалів справи про порушення митних правил, які долучені до матеріалів справи та досліджені в судовому засіданні.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст.ст. 9, 77 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як вбачається з положень ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається із змісту ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч. 1 ст. 493 МК України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення.

Відповідно до ст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Так, диспозицією ст. 485 МК України передбачено відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Судом встановлено, що постановою Чернівецької митниці ДФС №1276/40800/19 від 18.10.2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 304810,80 грн., що становить 300 відсотків несплаченої суми митних платежів (а/с 47-48).

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що 17.07.2019 року о 14 годю 30 хв. на територію п/п «Порубне-Сірет» Чернівецької митниці ДФС в зону митного контролю в`їхав автомобіль марки «HYUNDAI IX35», країна реєстрації Румунія, реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_1 який слідував з України до Румунії в приватних справах. Вказаний громадянин до митного контролю надав контрольний талон для проходження митного контролю по «зеленому коридору». До митного контролю громадянин ОСОБА_1 подав паспорт громадянина Румунії № НОМЕР_2 , виданий 17.06.2015 року, поліцією м. Сучава. на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно інформації, яка міститься в програмно інформаційне комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільне сполучення "ЕАІС було встановлено, що ОСОБА_1 , неодноразово при ввезенні на територію України автомобіля марки «HYUNDAI IX35», краї реєстрації Румунія, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_5 через різні пункти пропусків митниць ДФС України, в режимі тимчасового ввезення на термін до 1 року, використовував закордонний паспорт громадянина Румунії № НОМЕР_2 , виданий 17.06.2015 року, поліцій м. Сучава, на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно інформації, яка міститься в програмно інформаційне комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільне сполучення" ЕАІС було встановлено, що при перетині митного кордону України громадянин ОСОБА_1 подавав паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_3

Згідно поданого до митного контролю паспорта громадянина Румунії № НОМЕР_2 , виданий 17.06.2015 року, поліцією м. Сучава, на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЕАІС та паспорта громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 - громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є однієй й тією ж особою.

Враховуючи вищевказані відомості, та відомості які міститься в програмноіформаційному комплексі програмно інформаційному комплексі „Облік транспортних засобів в пунктах пропуску для автомобільного сполучення" ЕАІС маючи статус «резидента», для перетину митного кордону на транспортному засобі марки «HYUNDAI IX35», країні реєстрації Румунія, кузов НОМЕР_5, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2012 р.в. тип двигуна дизель 1995 см. куб. гр. ОСОБА_1 використовував паспортний документ гр. Румунії № НОМЕР_2 , виданий 17.06.2015 року, сервісним центром поліції Румунії, на ім`я ОСОБА_1 .

З метою ухилення віл сплати митних платежів, передбачених законодавством України, щодо транспортного засобу «HYUNDAI IX35», країна реєстрації Румунія, кузов НОМЕР_5, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2012 р.в. тип двигуна дизель 1995 см. куб. вищезазначена особа надавала паспортний документ зі статусом «нерезидент» та заявляла митний режим «тимчасове ввезення транспортного засобу строком до 1 року».

Згідно листа Управління Державної міграційної служби України в Чернівецькій області, який надійшов до Чернівецької митниці ДФС 02.08.2019 року (вх.№1727/9/24-70-01-24), гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: АДРЕСА_1 значиться зареєстрованим за місцем проживання: Чернівецька область. Сторожинецький район, с . Верхні Петрівці , за паспортом громадянина України серії НОМЕР_4 , виданим 31.12.2007 року Сторожинецьким РВ УМВСУ в Чернівецькій області. ОСОБА_1 користується паспортом гр. України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 від 21.07.2010 року (код органу 7323). Даний громадянин із заявою про отримання дозволу на виїзд на ПМП з України не звертався.

Отже, маючи статус "резидента", для перетину митного кордону на транспортному засобі марки «HYUNDAI IX35», країна реєстрації Румунія, реєстраційний номер НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_5 , 2012 р.в. тип двигуна дизель 1995 см. куб. громадянин України ОСОБА_1 використав паспортний документ зі статусом "нерезидента" - гр. Румунії НОМЕР_2 на ім`я " ОСОБА_1 " з метою ухилення від сплати митних платежів, передбачених законодавством України щодо вищевказаного транспортного засобу.

Таким чином, під час ввезення транспортного засобу марки «HYUNDAI 1X35», країна реєстрації Румунія, кузов НОМЕР_5, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2012 р.в. тип двигуна дизель 1995 см. куб. через митний кордон України особа надавала документ, який є підставою для не сплати митних платежів при ввезенні транспортного засобу особистого користування, маючи статус «резидента».

Відповідно до п.1 ст. 2 Закону України «Про громадянство України», якщо громадянин України набув громадянство (підданство) іншої держави або держав, то у правових відносинах з Україною він визнається лише громадянином України.

Таким чином, спірні правовідносини регулюються нормами МК України, Закону України «Про громадянство України», Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України», Порядком централізованого оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2013 року №185, а також Порядком розгляду в дипломатичних представництвах або консульських установах України за кордоном клопотань громадян України, які виїхали за її межі тимчасово, про залишення на постійне проживання за кордон, затвердженого наказом Міністерства закордонних справ України від 22.11.1999 року №201.

Документом, що підтверджує постійне проживання громадянина України за кордоном, є паспорт громадянина України для виїзду за кордон зі штампом «Постійне проживання» або таким написом (з відміткою про дату внесення та із зазначенням посади і прізвища особи, яка його внесла), який скріплюється підписом посадової особи та печаткою відповідного територіального підрозділу Міністерства закордонних справ України або дипломатичного представництва чи консульської установи України за кордон.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований в с.Верхні Петрівці, Сторожинецького району, Чернівецької області, будь-які відомості на підтвердження того, що позивач звертався із заявою про виїзд на постійне місце проживання з України матеріали справи не містять.

Таким чином, митний орган обґрунтовано прийшов до висновку, що позивач у відносинах з України вважається громадянином України та має статус «резидента», у зв`язку з чим при ввезені на митну територію України транспортного засобу особистого користування зобов`язаний сплачувати відповідні митні платежі за змістом ст. 380 МК України.

У відповідності до вимог ст. 526 МК України, справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Так, у протоколі про порушення митних правил міститься вказівка про розгляд справи 19.08.2019 року о 15 год. 00 хв., та копія такого протоколу надіслана на адресу позивача - Чернівецька обл., Сторожинецький р-н, с.Верхні Петрівці та 19.08.2019 року позивач звернувся до відповідача з клопотанням про відкладення розгляду справи, яке було задоволено відповідачем і розгляд справи відкладено на 20.09.2019 року, 14 год. 00 хв., про що повідомлено позивача відповідним листом (а/с 42).

В подальшому, позивач знову звернувся з клопотанням про відкладення розгляду справи та розгляд справи призначено відповідачем на 18.10.2019 року, 14 год. 00 хв. про що позивача повідомлено за місцем реєстрації відповідним листом (а/с 45).

Оцінюючи вище наведені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивач належним чином був повідомлений відповідачем про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

За змістом ст. 498 МК України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил мають право зокрема заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника.

Таким чином, наявні в матеріалах справи докази не вказують на наявність будь-яких процесуальних порушень з боку відповідача під час провадження у справі про ПМП.

Щодо посилань позивача на те, що розмір митної вартості автомобіля, розмір митних платежів і розмір штрафу є припущенням митного органу та наявна у справі службова записка не може бути використана на підтвердження суми митних платежів для визначення розміру адміністративного стягнення, слід зазначити наступне.

Так, п. 1 ч. 1 ст.50 МК України визначено, що для нарахування митних платежів використовуються відомості, зокрема, про митну вартість товарів.

Згідно з ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Інформація, щодо митної вартості транспортного засобу може бути визначена лише з технічних паспортів транспортних засобів, документів, що містять відомості про вартість, а також шляхом проведення огляду транспортного засобу із визначенням технічних характеристик, комплектації транспортного засобу, ознак, що характеризують ступінь зносу, пошкоджень, дефектів.

Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395(Методика) вказано, що у разі відсутності цінових даних колісних транспортних засобів (КТЗ) у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ (п. 7.35).

У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс- листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань. Використання ресурсів мережі Інтернет допускається з дотриманням вимог підпункту 7.53.5 пункту 7.53 цієї Методики.

З матеріалів справи вбачається, що листом від 18.07.2019 року позивача повідомлено про необхідність надати ввезений ним транспортний засіб у розпорядження експерта для визначення його митної вартості, про що слід заздалегідь повідомити Чернівецьку митницю ДФС (а/с 32).

Цим листом позивачу також роз`яснено його право здійснити митне оформлення ввезеного ним автомобіля (розмитнення).

Як відзначив ЄСПЛ у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань. Особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Натомість позивачем з моменту запровадження справи про ПМП, а саме з 17.07.2019 року до часу її розгляду по суті Чернівецькою митницею ДФС - 18.10.2019 року, не вжито заходів з метою проведення експертизи ввезеного ним автомобіля. При цьому, суд вважає достатнім період з 17.07.2019 року по 18.10.2019 року, з урахуванням того що розгляд справи двічі відкладався за клопотанням позивача, для забезпечення останньому реалізації його прав передбачених ст. 498 МК України, подання доказів та заявлення клопотань в рамках провадження у справі про ПМП.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позивачу була забезпечена можливість надати докази щодо митної вартості ввезеного ним транспортного засобу, а також щодо проведення експертизи для визначення суми митних платежів.

Відповідно до ст. 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Інформація, щодо митної вартості транспортного засобу може бути визначена лише з технічних паспортів транспортних засобів, документів, що містять відомості про вартість, а також шляхом проведення огляду транспортного засобу із визначенням технічних характеристик, комплектації транспортного засобу, ознак, що характеризують ступінь зносу, пошкоджень, дефектів.

Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395(Методика) вказано, що у разі відсутності цінових даних колісних транспортних засобів (КТЗ) у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ (п. 7.35).

У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс- листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань. Використання ресурсів мережі Інтернет допускається з дотриманням вимог підпункту 7.53.5 пункту 7.53 цієї Методики.

Як вбачається зі змісту службової записки відповідачем при визначенні суми митних платежів застосовано резервний метод.

Таким чином, митна вартість транспортного засобу та як наслідок сума митних платежів визначена відповідачем з урахуванням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395.

При цьому, в рамках провадження у справі про ПМП не надав необхідних документів і не представив транспортний засіб для проведення відповідного експертного дослідження.

Будь-яких доказів на спростування висновків викладених у вказаній службовій записці матеріали справи не містять, а також в ході судового розгляду даного спору судом не встановлено будь-яких процесуальних порушень під час провадження у справі про ПМП, які могли б бути підставою для скасування оскаржуваної постанови.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст.7, 8, 9, 245, 283, 284 КУпАП, ст.ст. 90,92, 95, 458, 460, 467, 485 ,489, 493, 494 МК України, ст.ст. 2, 5-10, 14, 72-79, 90, 94, 241-246, 250, 251, 255, 286, 293, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Буковинської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил №1276/40800/19 від 18.10.2019 року - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду або у той самий строк через Першотравневий районний суд м. Чернівці з урахуванням вимог пп. 15.5 п. 15 Розділу 7 Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення виготовлений 21.12.2019 року.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці А. В. Федіна