Справа № 160/3490/19
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2019 року Справа № 160/3490/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЄфанової О.В.
за участі секретаря судового засіданняМанько К.А.
представника позивача представника відповідача Сидоренко В.В. Грановський М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1004 від 15.03.2019 р.. про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора-штурмовика 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління КОРД Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Хейлик ОСОБА_2
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач вважає, що в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також був порушений порядок накладення дисциплінарного стягнення.
Відповідач надав відзив, відповідно до якого зазначив, що 20, 21 та 22.09.2019 року проведено додаткові заняття з тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль, з працівниками старшим лейтенантом ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_3 . Відповідно до рапорту підполковника ОСОБА_4 від 22.02.2019 року останні продовжують безвідповідально ставитися до власної підготовки, що виявляється в систематичних помилках оволодіння практичними навичками, а також не готовності до виконання службових завдань, в наслідок чого в подальшому було призначено службове розслідування, яким підтверджено порушення службової дисципліни ОСОБА_1 . Таким чином наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності прийнятий в рамках дискреційних повноважень начальника Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області, відповідно до діючого законодавства, а тому просили в задоволенні позовних вимог відмовити.
В судовому засіданні, представник Позивача вимоги позовної заяви підтримав, просив позовну заяву задовольнити повністю за викладених у ній підстав.
Представник відповідача щодо задоволення позовної заяви заперечував, в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 березня 2019 року № 1004 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Цьому наказу передувало те, що наказом ГУНП Про організацію проведення службового розслідування від 11.03.2019 № 911 призначено службове розслідування за фактом неналежного виконання своїх службових обов`язків, оволодіння навичками з тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль, необхідними для виконання службових завдань інспекторами-штурмовиками 3-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий), управління КОРД ГУНП капітаном поліції ОСОБА_5 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , інспекторами-штурмовиками 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління КОРД ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_3 .
Підставою для видання наказу про проведення службового розслідування, став рапорт начальника управління КОРД ГУНП полковника поліції ОСОБА_7 від 11.03.2019р.
Згідно висновку службового розслідування, затвердженого 15.03.2019р., встановлено, що 11.03.2019р. на ім`я начальника ГУНП надійшов рапорт начальника управління КОРД ГУНП Брусенцева С.А., в якому зазначено про неналежне виконання своїх службових обов`язків, оволодіння навичками з тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль, необхідними для виконання службових завдань інспекторами-штурмовиками 3-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий), управління КОРД ГУНП капітаном поліції ОСОБА_5 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , інспекторами-штурмовиками 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління КОРД ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_3 .
У зв`язку з цим, 20, 21 та 22.02.2019 з зазначеними працівниками було проведено додаткові заняття з тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль.
На підставі цього та відповідно до доручення управління КОРД ГУНП від 25.02.2019 № 11/58, з метою підвищення професійного рівня поліцейських управління КОРД ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був переведений на п`ятиденний графік несення служби.
В період часу з 25.02.2019 по 07.03.2019р. заступник начальника управління КОРД ГУНП підполковник поліції Зозуля І.Я. спільно з заступником начальником управління КОРД ГУНП майором поліції Макаренком А.В. з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 провели додаткові заняття з тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль.
Також, інспектору-штурмовику управління КОРД ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 було вказано на додаткове самостійне відпрацювання вищезазначених видів занять.
Надалі, відповідно до вимог п. 5 розділу XI, п. 2 розділу XIV Положення № 50-2016, на підставі доручення управління КОРД ГУНП від 07.03.2019р. № 11/74, 11.03.2019р. під час контрольно-перевірочних занять, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримав незадовільну оцінку (копія протоколу засідання комісії від 11.03.2019 № 1).
Опитаний в рамках службового розслідування інспектор-штурмовик 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління КОРД ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що за час проходження служби на вказаній посаді ним допускались помилки під час відпрацювання тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль. Зазначені недоліки одразу зазначались керівництвом після проведення занять. Як пояснив ОСОБА_1 , він в період часу з 19.02.2019 по 25.02.2019р. приймав участь у заняттях з тактики дій у приміщенні та тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль. Під час занять у приміщенні він перебував на позиції першого стрілка та під час огляду приміщення з відкритими дверима на секторі мертвий ним була помічена загроза, про яку було повідомлено іншим членам групи. Так як ведення вогню із сектора мертвий не рекомендовано, він не знешкодив зазначену загрозу. Також під час відкриття дверей ОСОБА_1 було допущено недолік у вигляді спрямування розрядженої зброї собі в передпліччя. Під час занять з тактики дій із затримання осіб, які використовують автомобіль він дійсно проявляв слабку комунікацію з членами групи.
Згідно п. 9, 10 посадових (функціональних) обов`язків, затверджений начальником ГУНП 08.02.2018, інспектор-штурмовик 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління КОРД ГУНП старший лейтенант поліції Хейлик ОСОБА_8 С. повинен володіти тактичними прийомами затримань осіб в типових та екстремальних ситуаціях та постійно вдосконалювати власний професійний рівень.
Таким чином, дисциплінарною комісією встановлено наявність в діях інспектора-штурмовика 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління КОРД ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ознак порушення службової дисципліни, а саме недотримання вимог п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п. 8, 9 ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 7 розділу III Положення № 50-2016, що виразилось у неналежному оволодінні та підтриманні на належному рівні практичних навичок, необхідних для виконання службових завдань, та запропоновано керівнику ГУНП застосувати до інспектора-штурмовика 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління КОРД ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Відповідно до ч. 5 ст.17 Конституції України, держава забезпечує соціальний захист громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та інших військових формуваннях, а також членів їхніх сімей.
Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до ч.2 ст.22 Конституції України, при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Відповідно до ч.1 ст.1 ЗУ Про Національну поліцію, національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до ст.3 ЗУ Про Національну поліцію, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст.17 ЗУ Про Національну поліцію, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.
Відповідно до ст.18 ЗУ Про Національну поліцію, поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Відповідно до ч.2 ст.19 ЗУ Про Національну поліцію, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ст. 59 Закону України Про Національну поліцію визначаються загальні засади служби в поліції, зокрема, зазначається, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Час проходження служби в поліції зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Поліцейські, у тому числі слухачі та курсанти вищих навчальних закладів із специфічними умовами, які здійснюють підготовку поліцейських, та які перебувають на військовому обліку військовозобов`язаних, на час служби в поліції знімаються з такого обліку і перебувають у кадрах поліції.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: !)зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Також, ст.18 Дисциплінарного Статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист, зокрема під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Відповідно до п.3 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.

Відповідно до п.6 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, видами службової підготовки є:

функціональна підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським знань, умінь та навичок у сфері нормативно-правового забезпечення службової діяльності, необхідних для успішного виконання ним службових обов`язків;

загальнопрофільна підготовка - це комплекс заходів, спрямованих на набуття і вдосконалення поліцейським умінь та навичок практичного застосування теоретичних знань щодо формування готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику, а також надання домедичної допомоги в процесі виконання службових завдань;

тактична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським навичок практичного застосування теоретичних знань щодо правильного оцінювання конкретних подій з подальшим прийняттям правомірних рішень та психологічної готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику;

вогнева підготовка - це комплекс заходів, спрямований на вивчення поліцейським основ стрільби з вогнепальної зброї, правомірного її застосування (використання) та вдосконалення навичок безпечного поводження з нею, швидкісної та влучної стрільби по нерухомих і рухомих цілях, з різних положень, в обмежений час, в русі тощо;

фізична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на формування та вдосконалення рухових умінь і навичок, розвиток фізичних якостей та здібностей поліцейського з урахуванням особливостей його професійної діяльності.

Усі види службової підготовки є взаємопов`язаними між собою.

Відповідно до п.9 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, поліцейські зобов`язані відвідувати заняття в системі службової підготовки. Виняток становлять особи, які перебувають на добовому чергуванні, лікарняному, сесії, у відпустці, відрядженні.

Відповідно до п.10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які:

порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки;

отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Відповідно до п.7 розділу ХІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, Рівень знань поліцейського визначається під час:

комплексного інспектування, контрольної, цільової, підсумкової перевірок та призначення на вищу посаду шляхом виконання тестових завдань з функціональної підготовки, тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної, тактичної підготовок, тестових завдань, вправ зі стрільби та нормативів з вогневої підготовки, ситуативних завдань і контрольних вправ з фізичної підготовки;

проведення навчально-перевірочного збору шляхом виконання тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної, тактичної підготовок, тестових завдань, вправ зі стрільби і нормативів з вогневої підготовки, ситуативних завдань і контрольних вправ з фізичної підготовки;

закріплення вогнепальної зброї шляхом виконання тестових завдань щодо заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї, а також практичного виконання вправ зі стрільби та нормативів з вогневої підготовки.

Тестові та ситуативні завдання для визначення рівня службової підготовленості поліцейських під час проведення перевірок, закріплення вогнепальної зброї, навчально-перевірочних зборів розробляються працівниками підрозділів професійного навчання із залученням заінтересованих структурних підрозділів та затверджуються в установленому порядку.

Загальний перелік тестових (ситуативних) завдань, які використовуються в межах проведення перевірки, повинен становити не менше 100 запитань за кожним з видів підготовки. Тестові (ситуативні) завдання для перевірки одного поліцейського повинні формуватися із загального переліку, а їх кількість повинна становити:

15 завдань з функціональної підготовки;

5 завдань з тактичної підготовки;

10 завдань із загальнопрофільної підготовки (по 5 завдань для визначення рівня знань по кожному з її видів);

15 завдань з вогневої підготовки (по 5 завдань для визначення рівня знань щодо заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї).

Структурні підрозділи апаратів НП, МТОНП, ГУНП до початку навчального року направляють до підрозділу професійного навчання апаратів НП, МТОНП, ГУНП перелік питань з функціональної підготовки для формування загального переліку тестових (ситуативних) завдань, необхідних для визначення рівня підготовленості поліцейських під час перевірки.

Перелік питань повинен ураховувати розроблену структурними підрозділами тематику з функціональної підготовки на навчальний рік.

Добірка ситуативних завдань з тактичної та загальнопрофільної підготовки повинна вбачати розв`язання (наочну демонстрацію) поліцейським умовної ситуації службового характеру.

Відповідно до п.10 розділу ХІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка зі службової підготовки поліцейського та рівень підготовленості органу (закладу, установи) поліції, його структурного (у тому числі територіального) підрозділу визначається відповідно до встановлених критеріїв, передбачених розділами XIII-XVIII цього Положення.

Відповідно до п.1 розділу XІV Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка поліцейського з тактичної підготовки (за результатами письмового розв`язання 5 ситуативних завдань) становить:

5 - відмінно, якщо не допущено жодної помилки;

4 - добре, якщо допущено 1 помилку;

3 - задовільно, якщо допущено 2 помилки;

2 - незадовільно - у всіх інших випадках.

Відповідно до п.1 розділу XVII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка поліцейського з фізичної підготовки складається з оцінок, отриманих за загальну фізичну підготовку і тактику самозахисту, та становить:

5 - відмінно, якщо отримано оцінки 5, 5; 4 - добре, якщо отримано оцінки 5, 4; 4, 4; 5, 3;

3 - задовільно, якщо отримано оцінки 4, 3; 3, 3;

2 - незадовільно - у всіх інших випадках, а також у разі відмови від виконання будь-якої контрольної вправи.

Відповідно до п. 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п. 4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

Відповідно до п. 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23.02.2006 № 3477 IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оцінивши надані сторонами у справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до ст.86 КАС України, та надавши відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника в світлі висновку, викладеного в пункті 25 Рішення Європейського Суду з прав людини Проніна проти України (заява №63566/00, Страсбург 18 липня 2006 року), суд приходить до висновку про можливість винесення законного і об`єктивного рішення у справі з урахуванням всіх обставин, наведених вище.

При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Так, відповідно до п.10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Як встановлено судом, в даному випадку 11.03.2019 року проведено контрольно-перевірочне заняття декількох працівників, в т.ч. ОСОБА_1 , за наслідками яких ОСОБА_1 отримано незадовільну оцінку.

При цьому, за наслідками оцінювання результатів рівня службової підготовленості поліцейських управління КОРД ГУНП в Дніпропетровській області за 2018 навчальний рік старший лейтенант Хейлик С.С. отримав оцінки з усіх напрямків підготовки 5.

Тому не підлягає застосуванню п.10 розділу І Положення щодо притягнення до відповідальності за результатами контрольно-перевірочних занять для окремих працівників.

Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України, уважно вивчивши матеріали службового розслідування та письмові пояснення як позивача, так і відповідача, наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача, викладених в позовній заяві,

Нормами Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390 не передбачено більш ніж двічі складання підсумкової перевірки службової підготовленості.

Відтак, контрольно-перевірочне заняття не є підсумковою перевіркою службової підготовленості працівників.

Приймання заліків в індивідуальному порядку не тотожні складанню будь-якого етапу підсумкової перевірки, оскільки нормами Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, розмежовано порядок складання етапів підсумкової перевірки та складання заліків в індивідуальному порядку.

Відтак, в контексті обставин справи, встановлених судом та підтверджених доказами, наявними в матеріалах справи, суд вважає оскаржуваний наказ від 15.03.2019 р. №1007 таким, що є прийнятим відповідачем протиправно, а тому зазначений наказ підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до квитанції від 23.04.2019 року №1-2058К за подання позовної заяви позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн/, який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України, який підлягає стягненню на користь позивача.

Крім того, відповідно до Договору №14/04-1 про надання послуг по підготовці справи до розгляду позивачем сплачено за вказані послуги 3000 грн. відповідно до акту про оплату послуг та розрахункової квитанції серії ААА №000068, які також підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст. ст.243-246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ №1004 від 15.03.2019 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора-штурмовика 4-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмовий) управління "КОРД" Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Хейлик ОСОБА_2 .

Стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області судовий збір в розмірі 768,40 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 3000 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 04 листопада 2019 року.

Суддя О.В. Єфанова