Справа № 420/5553/18
Суддя: Єфіменко К. С.
Дата ухвалення: 2019-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5553/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С. при секретарі Кузьменко Е.Х., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Ради об`єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на боці позивачів Садівничого товариства «Янтарна груздь», Громадської організації «Пляжи Затоки», Приватного підприємства «Контакт», Приватного малого підприємства «Русдол» до Затоківської селищної ради (вул.Приморська,21, смт.Затока, м.Білгород-Дністровський, Одеська область, 67772) про визнання незаконними та скасування рішення Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №№823,824,825 «Про затвердження проекту містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський» та визнання протиправною бездіяльність,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Громадської організації Успішна Затока до Затоківської селищної ради про визнання незаконним та скасування рішення Затоківської селищної ради №549 від 05.04.2018 року Про надання дозволу на розроблення проектів містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський, визнання незаконним та скасування рішення Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року Про затвердження проекту містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський

Ухвалою суду від 26.10.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

26.11.2018 року до суду за вхід. №ЕП/6796/18 надійшла заява Ради об`єднання садівничих кооперативів масиву Кароліно-Бугаз про об`єднання в одне провадження справи №420/6116/18 зі справою № 420/5553/18.

Ухвалою суду від 27.11.2018 року вказана заява була задоволена та справи обєднані в одне провадження з присвоєннням обєданій справі №420/5553/18.

В обґрунтування позовних вимог другим позивачем зазначено наступне.

Позивачу стало відомо з засобів масової інформації про те, що 11.10.2018 року Затоківською селищною радою були затверджені відповідні детальні плани території.

Рішенням Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №823 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект містобудівної документації - проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем.

Рішенням Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №824 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт Затока на території Лиманського району в межах: від СТ «Янтарна гроздь» (ділянка № 139-№ 152) до Дністровського лиману.

Рішенням Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №825 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект містобудівної документації проект детального плану території розміщення дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення смт.Затока м. Білгород-Дністровського Одеської області в межах кварталів по бульвару Золотий беріг, 29-31 до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря).

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

Згідно з п.3 Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи відповідно до частини третьої статті 21 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забезпечують: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення проектів містобудівної документації з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; оприлюднення розроблених проектів містобудівної документації і доступ громадськості до зазначеної інформації; реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Аналіз наведених положень Закону свідчить про те, що громадські слухання відбуваються з метою врахування громадських інтересів при розробленні містобудівної документації і вважаються належно організованими за наступних умов: оприлюднено інформацію про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у відповідному проекті із вказівкою на строк для подання таких пропозицій особами, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації; безпосереднє подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Проте проекти детальних планів взагалі були оприлюднені тільки 08.10.2018 року, як про це, власне, зазначається в повідомленнях про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості (підтверджується відеофіксацією, доданою до цього адміністративного позову), тобто взагалі за 3 дні до затвердження таких проектів Затоківською селищною радою.

При цьому, як вбачається з самих повідомлень, пропозиції громадськості щодо проектів містобудівної документації приймалися до 08 жовтня 2018 року, а оприлюднення власне планів, до яких повинні були надаватися пропозиції відбулося тільки 08 жовтня 2018 року.

Однією з цілей діяльності позивача є раціональне використання земель, а Позивач вважає що розміщення дачної забудови на пляжах смт Затоки нераціонально, а тому не згодний з відповідними детальними планами територій, однак не мали змоги подати свої заперечення і пропозиції до планів в передбаченому чинним законодавством порядку, оскільки такі плани не були завчасно оприлюднені, що надало би можливість до закінчення строку для подачі громадськістю пропозицій.

Цим також обґрунтовується й порушення прав позивача - неможливістю надати свої заперечення й пропозиції до проектів містобудівної документації смт Затока, у зв`язку з неможливістю ознайомитися з ними та здійснити необхідний аналіз, а також тим, що прийняттям оскаржуваних рішень не було враховано інтереси громадськості.

З приводу порушення процедури проведення громадських слухань було подано колективну скаргу до Затоківської селищної ради, з якої чітко вбачається заінтересованість громади в участі в громадських слуханнях та ігнорування таких інтересів громадськості Затоківською селищною радою при прийнятті оскаржуваних рішень.

Відповідно до ст.4 Водного кодексу України до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами; прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами.

Відповідно до п.11 Порядку визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.05.1996 року № 486 водоохоронна зона морів, морських заток і лиманів, як правило, збігається з прибережною захисною смугою.

За приписами ст.88 ВК України в межах прибережної захисної смуги морів та навколо морських заток і лиманів встановлюється пляжна зона, ширина якої визначається залежно від ландшафтно-формуючої діяльності моря, але не менше 100 метрів від урізу води, що включає: території, розташовані між лінією максимального відпливу та лінією максимального напливу хвиль, зареєстрованих під час найсильніших штормів, а також територію берега, яка періодично затоплюється хвилями; прибережні території - складені піском, гравієм, камінням, ракушняком, осадовими породами, що сформувалися в результаті діяльності моря, інших природних чи антропогенних факторів; скелі, інші гірські утворення.

Пляжна зона не встановлюється у межах прибережної захисної смуги морів та навколо морських заток і лиманів на земельних ділянках, віднесених до земель морського транспорту, а також на земельних ділянках, на яких розташовані військові та інші оборонні об`єкти, рибогосподарські підприємства.

Користування пляжною зоною у межах прибережної захисної смуги морів та навколо морських заток і лиманів здійснюється з дотриманням вимог щодо охорони морського середовища, прибережної захисної смуги від забруднення та засмічення і вимог санітарного законодавства.

До узбережжя морів, морських заток і лиманів у межах пляжної зони забезпечується безперешкодний і безоплатний доступ громадян для загального водокористування, крім земельних ділянок, на яких розташовані гідротехнічні, гідрометричні та лінійні споруди, санаторії та інші лікувально-оздоровчі заклади, дитячі оздоровчі табори.

У разі надання права користування пляжною зоною користувачі зобов`язані забезпечити безперешкодний та безоплатний прохід вздовж берега моря, морської затоки чи лиману.

За приписами ст. 89 ВК України прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.

У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється: розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження і залісення), а також садівництво та городництво; зберігання та застосування пестицидів і добрив; влаштування літніх таборів для худоби; будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів;

У відповідності до ст. 90 ВК України прибережна захисна смуга уздовж морів, морських заток і лиманів входить у зону санітарної охорони моря і може використовуватися лише для будівництва військових та інших оборонних об`єктів, об`єктів, що виробляють енергію за рахунок використання енергії вітру, сонця і хвиль, об`єктів постачання, розподілу, передачі (транспортування) енергії, а також санаторіїв, дитячих оздоровчих таборів та інших лікувально-оздоровчих закладів з обов`язковим централізованим водопостачанням і каналізацією, гідротехнічних, гідрометричних та лінійних споруд.

У межах пляжної зони прибережних захисних смуг забороняється будівництво будь-яких споруд, крім гідротехнічних, гідрометричних та лінійних.

З наведеного слідує висновок, що вся територія узбережжя Чорного моря в смт Затока, що складена з піску, гравію, каміння, ракушняку, осадових порід, що сформувалися в результаті діяльності моря, інших природних чи антропогенних факторів, але в будь-якому випадку в будь-якому місці не менше, ніж 100 метрів від урізу води, є пляжною зоною, до якої в обов`язковому порядку повинен бути забезпечений безперешкодний доступ, а пляжна зона є частиною прибережної захисної смуги, на якій виключається можливість дачної забудови на такій території.

Затверджені 11.10.2018 року Затоківською селищною радою детальні плани територій є такими, що суперечать вимогам Водного кодексу України, оскільки вони передбачають розміщення дачної забудови в межах пляжної зони, а тому підлягають скасуванню.

Невідповідність вимогам Державних будівельних норм України «Планування і забудова територій» ДБН Б. 2.2-І2:2018, ДБН України «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ДБН360-92**

Так, як вбачається з графічних матеріалів детальних планів територій смт Затока затверджених рішеннями Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради від 11.10.2018 року відповідними рішеннями фактично затверджено зміну планування території смт Затока уздовж узбережжя Чорного моря, за яким ці території призначаються для дачної забудови в межах смт Затока.

Утім таке планування суперечить ДБН України.

У відповідності до п.6.1.43 ДБН України «Планування і забудова територій» території дачної та садової забудови призначаються для організації відпочинку громадян, ведення садівництва та городництва з будівництвом дачних, садових будинків для тимчасового або постійного проживання.

Згідно з п.6.1.44 ДБН України «Планування і забудова територій» розміщення нової дачної та садової забудови в межах населених пунктів не допускається.

За приписами п. 6.1.45 ДБН України «Планування і забудова територій» нову дачну і садову забудову рекомендується розміщувати за межами населених пунктів на земельних ділянках з цільовим призначенням для індивідуального дачного будівництва або індивідуального садівництва. Існуючі території дачної забудови, які розташовані в межах населених пунктів чи приміських зонах, відносяться до рекреаційних зон з озелененими територіями обмеженого використання.

Відповідно до примітки п.1.4. ДБН України «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ДБН 360-92** розміщення дачних поселень та садівницьких товариств у приміських зонах передбачається на землях, які не можуть бути використані для перспективного територіального розвитку міських і сільських поселень.

Згідно з п.3.39* ДБН України «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ДБН 360-92** будівництво нових дачних та садівницьких районів в межах міських населених пунктів не допускається.

Отже, затверджені рішеннями Затоківської селищної ради від 11 жовтня 2018 року детальні плани територій смт Затока, якими передбачено дачну забудову в межах смт Затока, є порушенням вимог ДБН України «Планування і забудова територій», а тому такі рішення підлягають скасуванню, так само, як і рішення про надання дозволу на розроблення проектів містобудівної документації - детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський», з яким замовником власне й було надано завдання і вихідні умови на проектування розміщення в межах смт.Затока дачних забудов.

Невідповідність розроблених і затверджених детальних планів території в межах смт Затока Генеральному плану смт.Затока.

Надаючи дозвіл на розробку відповідної містобудівної документації та затвердження таких детальних планів територій смт.Затока з розміщенням на території, призначеній для стаціонарної рекреації дачних забудов. Затоківська селищна рада здійснила підміну понять та створила передумови для приватизації таких рекреаційних зон (пляжів), що відверто суперечить закону, адже за приписами ч.4 ст.83 ЗК України до земель комунальної власності, які не можуть передаватись у приватну власність, належать землі загального користування населених пунктів (майдани, вулиці, проїзди, шляхи, набережні, пляжі, парки, сквери, бульвари, кладовища, місця знешкодження та утилізації відходів тощо), а положеннями ч.6 ст.118 ЗК України визначено можливість приватизації для індивідуального дачного будівництва.

Безпідставність розроблення детальних планів території смт.Затока Відповідно до п.4.8 Порядку розроблення містобудівної документації детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області).

Головним архітектором м.Білгорода-Дністровського не надавалося завдання на розроблення детальних планів територій, що суперечить вимогам ДБН України «Склад та зміст детального плану території» ДБН БЛЛ-14:2012, за якими саме головний архітектор відповідної адміністративно-територіальної одиниці зобов`язаний скласти та підписати завдання на розроблення детального плану територій.

Згідно з Приміткою до Додатку А ДБН Б.1.1-14:2012 форма завдання на розроблення детального плану території (проекту внесення змін до детального плану території) невід`ємною частиною завдання на розроблення детального плану території є копія фрагменту затвердженої містобудівної документації з нанесенням контуру території детального плану, яка підписується керівником відповідного місцевого органу містобудування та архітектури.

Обов`язок підписання завдання на розробку детальних планів територій головним архітектором відповідної адміністративно-територіальної одиниці законодавчо визначений з метою унеможливлений штучного звуження (зменшення) площі розробки детального плану території для заниження розрахунків необхідних техніко-економічних показників.

Отже, у розробників проектів детальних планів територій були відсутні підстави для розробки відповідних проектів, а затвердження таких планів відбувалося за відсутності правових підстав.

Порушення порядку оприлюднення прийнятих рішень, інші порушення. Відповідно до п.4.12 Порядку розроблення містобудівної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 року № 290, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, відповідна районна державна адміністрація забезпечують оприлюднення детального плану території протягом 10 днів з дня його затвердження.

Не дивлячись на те, що рішення від 11.10.2018 року про затвердження детальних планів територій були прийняті Затоківською селищною радою ще 11.10.2018 року, вони до цього часу не оприлюднені.

Окрім того, положеннями містобудівного законодавства передбачені обмеження по навантаженості на пляжі відпочиваючими. Розміщення в межах смт Затока додаткових земельних ділянок ще й в безпосередній близькості до урізу води Чорного моря збільшить навантаженість на пляжі смт Затока. При цьому слід відзначити, що в смт Затока наразі існує і так значна кількість баз відпочинку, якими вже здійснюється надмірне навантаження на пляжі.

Так, у відповідності до п.5.27 ДБН «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ДБН 360-92** розміри території морських пляжів, які розміщуються в курортних зонах, слід приймати не менше, 5 кв.м на одного відвідувача для дорослих та 4 кв. м для дітей на одного відвідувача.

Розміри території спеціалізованих лікувальних пляжів для тих, що лікуються з обмеженою рухливістю, слід приймати з розрахунку 8 - 12 кв. м на одного відвідувача. Довжину берегової смуги морського пляжу на одного відвідувача слід приймати не менше 0,2 м; а) санаторіїв 0,6 - 0,8 б) установ відпочинку й туризму 0,7 - 0,9 в) позашкільних таборів 0,5 -1,0 г) загального користування для місцевого значення 0,2 д) відпочиваючих без путівок 0,5 Розраховувати кількість одночасних відвідувачів на пляжах слід з урахуванням коефіцієнтів одноразового завантаження пляжів (питомої ваги тих, що знаходяться на пляжі, стосовно до загальної кількості різних категорій відпочиваючих): а) до житлової забудови, установ комунального господарства і складів 500 (100) б) до автомобільних доріг категорій: 1) І, ІІ, ІІІ 500 2) IV 200 в) до садівницьких товариств 300 а) для дорослих 5 б) для дітей 4.

Згідно з приміткою до п.8.4.4. ДБН України «ПЛАНУВАННЯ І ЗАБУДОВА ТЕРИТОРІЙ» ДБН Б.2.2-12.2018 розміри територій та довжину берегової смуги морських пляжів у зонах відпочинку необхідно приймати згідно п.8.5.6.

За приписами п. 8.5.6 ДБН України «ПЛАНУВАННЯ І ЗАБУДОВА ТЕРИТОРІЙ» ДБН Б.2.2-12:2018 мінімальні розміри території морських пляжів, які розташовані на території курортів, слід приймати на одного відвідувача: а) для дорослих 5 кв. м б) для дітей 4 кв. м Розміри території спеціалізованих лікувальних пляжів для маломобільних груп населення слід приймати з розрахунку 8-10 кв. м на одного відвідувача. Довжину берегової смуги морського пляжу на одного відвідувача слід приймати не менше 0,2 м. Кількість одночасних відвідувачів на пляжах слід розраховувати з використанням коефіцієнтів одноразового завантаження.

Представником відповідача до суду був наданий відзив на позовну заяву, в якій він просив відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне.

Позов подано Громадською організацією на захист прав та інтересів мешканців територіальної громади смт.Затока, які були порушені прийняттям оскаржуваних рішень в порушення вимог Закону України «Про основи містобудування», «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зокрема, позивач зазначає про порушення процедури прийняття оскаржуваних рішень, відсутність у розробника містобудівної документації відповідної кваліфікації, тощо.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення).

Тобто, встановлення факту наявності порушення права, свободи чи інтересу особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковим під час судового розгляду.

Відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті є підставою для прийняття судом рішення про відмову в задоволенні позову.

Зазначені висновки були неодноразово відображені в судовій практиці Вищого адміністративного суду України, зокрема в рішенні від 02.04.2014 року, прийнятому по справі № К/800/42688/13.

Крім того, Верховний Суд України, розглядаючи справу №21-438а12, у своїй постанові від 26.03.2013 року прийшов до висновку про те, що відповідно до ч.1 ст.2, пп.6, 8 ч.1 ст.3, ч.1 ст.6 КАС України, предметом захисту в адміністративному судочинстві є саме порушені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або їхніх посадових чи службових осіб права та інтереси позивачів.

Також, Верховним Судом України у постанові від 11,11.2015 року по справі №21-2926а15 було зроблено висновок про те, що зі змісту регулювання, яке міститься у КАС України, вбачається, що право оскаржити індивідуальний акт має особа, якої він стосується.

Отже, задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті позовні вимоги, які відновлюють фактично порушені права, свободи та інтереси особи у сфері публічно-правових відносин.

Оскаржуючи прийняте рішення відповідача, позивач не вказав, яке суб`єктивне право (свободу або інтерес) порушені та яким чином відповідач їх порушив.

В даному випадку оскаржувані рішення жодним чином не порушує права та інтереси юридичної особи - Громадської організації «Успішна Затока», позивач жодним чином не обґрунтував наявність повноважень для представництва інтересів мешканців територіальної громади, а отже відповідно громадська організація є неналежним позивачем у справі.

З позовної заяви вбачається, що порушення вимог законів органом місцевого самоврядування під час прийняття рішень, порушує публічні інтереси мешканців громади, чим і обумовлено підстави для звернення із позовом до суду на їх захист. Утім, позивачем не підтверджено наявність повноважень для представництва порушених суб`єктивних інтересів мешканців територіальної громади, а не громадської організації як юридичної особи публічного правд.

Згідно з частинами першою, третьою статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання» громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема, економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Відомості про мету (цілі) та напрями діяльності громадського об`єднання має містити його статут (стаття 11 Закону України «Про громадські об`єднання»), а статтями 21,22 Закону України «Про громадські об`єднання» визначені права громадських об`єднань, які утворюються в Україні, та їх взаємодія з органами державної влади та місцевого самоврядування.

Статтями 1 та 21 Закону України «Про громадські об`єднання» громадським організаціям надано право звертатися у порядку, визначеному законом, до органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб з пропозиціями (зауваженнями), заявами (клопотаннями), скаргами. При цьому, право громадських організацій на звернення до суду із відповідними позовами у розумінні п.2 ч.1 ст.21 наведеного Закону є загальною прерогативою та обмежено певними категоріями правовідносин, з якими безпосередньо пов`язана статутна діяльність громадських організацій, та законодавством, яке безпосередньо регулює відповідні правовідносини.

Відповідно до ч.4 ст.4 Закону України «Про громадські об`єднання» громадським об`єднанням не можуть надаватися владні повноваження, крім випадків, передбачених законом.

Зокрема, ст.21 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено повноваження громадських об`єднань у галузі охорони навколишнього середовища, а ст.25 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено повноваження громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів).

Також у Рішенні Конституційного Суду України від 28.11.2013 № 12- рп/2013 у справі за конституційним зверненням асоціації Дім авторів музики в Україні щодо офіційного тлумачення положень пункту 7 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» у взаємозв`язку із положеннями пункту г частини 1 статті 49 Закону України «Про авторське право і суміжні права» зазначено, що громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено у її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб.

Закон України «Про громадські об`єднання» не передбачає право громадських об`єднань на звернення до суду за захистом інтересів інших осіб; відсутні такі положення І в законодавстві, що регламентує земельні правовідносини.

Правові підстави для звернення громадських організацій до адміністративного суду за захистом суспільних інтересів, спільних інтересів територіальної громади або окремих громадян, у правовідносинах, що пов`язані з розроблення та затвердженням містобудівної документації на місцевому рівні, чинним законодавством наразі не визначені.

За таких обставин, зазначаємо про відсутність у позивача суб`єктивних прав, на захист яких подано даний позов, що є беззаперечною підставою для відмови у його задоволенні.

Щодо порушення вимог чинного законодавства під час прийняття оскаржуваних рішень.

Так, в 2017 та 2018 роках Затоківською селищною радою та її виконкомом було прийнято ряд чинних рішень щодо падання дозволу на розроблення проектів містобудівної документації - детальних планів території в смт.Затока та укладення договорів, зокрема це рішення №221 від 02.06.2017 року. № 646 від 22.06.2018 року, №549 від 05.04.2018 року, №281 від 26.04.2018 року, №314 від 27.06.2018 року. Вказані рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації належним чином оприлюднювались, шляхом розміщення в приміщенні селищної ради та на офіційному сайті ради.

Рішенням виконкому Затоківської селищної ради №314 від 27.06.2018 року було визначено розробників вказаних містобудівних документацій.

В липні 2018 року Затоківською селищною радою укладено договори на розробку детальних планів території із розробниками, які відповідають кваліфікаційним критеріям, визначеним законодавством.

Готові розроблені проекти 4 детальних планів території були отримані селищною радою у вересні 2018 року для проведення передбачених законом громадських слухань.

З дотриманням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та постанови Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» проекти містобудівної документації з додатками були оприлюднені. Усі матеріали детальних планів території для ознайомлення громадськості було розміщено в приміщенні Затоківської селищної ради.

Оголошення про початок проведення процедури громадських слухань для врахування пропозицій громадськості у проектах містобудівних документацій опубліковано в районній газеті «Торнадо» 27.09.2018 року.

З моменту публікації оголошень в газеті була розпочата процедура громадських слухань. Кожен бажаючий мав можливість у вільному доступі без обмеження тривалості часу ознайомитись з матеріалами детальних планів території в приміщенні Затоківської селищної ради і за бажанням викласти свої пропозиції.

08.10.2018 року в Затоківській селищній раді, в присутності громадськості було проведено презентації детальних планів території та відбулось обговорення передбачених ними проектних рішень з розробниками.

11.10.2018 року в газеті «Торнадо» (випуск №41) Затоківська селищна рада опублікувала оголошення про завершення громадських слухань.

Зауважень та пропозицій громадськості в порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні», щодо проектних рішень, визначених детальними планами території не надходило.

Крім того, всі 4 проекти детальних планів території погоджено всіма компетентними органами державної влади, що мають повноваження Із погодження такої містобудівної документації.

Щодо цих проектів отримано позитивні висновки Департаменту екології та природних ресурсів Одеської облдержадміністрації, Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області ДСНС України, Управління культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської облдержадміністрації, Уповноваженого органу містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради.

У зв`язку із наявністю зазначених позитивних висновків, проекти детальних планів території 09.10.2018 року розглянуті на засіданні архітектурно-містобудівної ради при управлінні з питань містобудування та архітектури Одеської облдержадміністрації.

За результатами розгляду всі 4 проекти погоджено та рекомендовано для подальшого застосування.

11.10.2018 року детальні плани території затверджені рішеннями сесії Затоківської селищної ради №№ 823-825.

Отже, на думку представника відповідача, доводи позивача про порушення процедури оголошення проектів рішень та проведення громадських слухань є необґрунтованими та спростовуються наведеними фактами.

В судовому засіданні 11.12.2019 року представник позивача підтримав доводи позовної заяви та зазначив, що позивач згідно положень свого статуту та міжнародних конвенцій, згоду на застосування яких надала Україна, має право звертатись до суду про захист порушеного права своїх членів, в тому числі право на належне довкілля та екологічну безпеку з боку органів державної влади та місцевого самоврядування. Оскаржені рішення відповідача не відповідають законодавству України з питань забезпечення збереження водних об`єктів та їх охоронних зон, що негативно спливає на права мешканців селища, в зв`язку із чим, вони мали право брати участь у процесі прийняття оскаржених рішень, однак були безпідставно позбавлені цього через недотримання процедури, встановленої законом. Окрім того, невідповідність оскаржених рішень підтверджена висновком експерта, якій не спростований представником відповідача. Представники відповідача заперечили проти задоволення позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позов та додали, що повноваження щодо проведення громадських слухань перебувають в компетенції виконавчого комітету Затоківської селищної ради, а не самої ради, окрім того, представником позивача не надано доказів порушеного права позивача та наданий експертний висновок не є достатнім для того, щоб зробити остаточний висновок про невідповідність розроблених проектів ДПТ відповідному законодавству з цих питань. Представник третьої особи ГО «Пляжі Затоки» підтримав доводи представника позивача та додав, що посадові особи відповідача всяко ухилялися від проведення призначеної судом експертизи шляхом не надавання витребуваних експертом документів та не забезпечення його доступу до земельних ділянок, а тому, в силу приписів процесуального закону, суд повинен брати до уваги висновок експерта з цих питань, який повністю спростовує законність прийнятих рішень. Представник третьої особи СТ «Янтарна гроздь» в судове засідання не прибув, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши наявні в справі письмові докази суд встановив наступні факти та обставини:

Відповідач Затоківська селищна рада згідно ст.140 Конституції України, ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є представницьким органом місцевого самоврядування, якому та ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч Закону України «Про основи містобудування» надані певні повноваження щодо прийняття рішень щодо затвердження детальних планів території, що входять до складу земель громади, а тому спори щодо оскарження його рішень, дій або бездіяльності з цього питання, відповідно до положень ст.55 Конституції України п.1 ч.1 ст.19 КАС України підвідомчі адміністративним судам та повинні розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

На протязі 2017-2018 років Затоківською селищною радою та її виконавчим комітетом було прийнято ряд чинних рішень щодо падання дозволу на розроблення проектів містобудівної документації - детальних планів території в смт.Затока та укладення договорів, зокрема це рішення №221 від 02.06.2017 року. № 646 від 22.06.2018 року, №549 від 05.04.2018 року, №281 від 26.04.2018 року, №314 від 27.06.2018 року. Вказані рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації належним чином оприлюднювались, шляхом розміщення в приміщенні селищної ради та на офіційному сайті ради.

Рішенням виконкому Затоківської селищної ради №314 від 27.06.2018 року було визначено розробників вказаних містобудівних документацій.

12.07.2018 року Затоківською селищною радою укладено договори №№353-355 з ТОВ «АРХІТЕКТУРНЕ БЮРО АРКАДІЯ» на розробку детальних планів території із розробниками, які відповідають кваліфікаційним критеріям, визначеним законодавством.

Готові розроблені проекти 4 детальних планів території були отримані селищною радою у вересні 2018 року для проведення передбачених законом громадських слухань.

Оголошення про початок проведення процедури громадських слухань для врахування пропозицій громадськості у проектах містобудівних документацій опубліковано в районній газеті «Торнадо» 27.09.2018 року.

З моменту публікації оголошень в газеті була розпочата процедура громадських слухань. Кожен бажаючий мав можливість у вільному доступі без обмеження тривалості часу ознайомитись з матеріалами детальних планів території в приміщенні Затоківської селищної ради і за бажанням викласти свої пропозиції.

08.10.2018 року в приміщенні Затоківської селищної ради були розміщені детальні плани території та відбулось обговорення передбачених ними проектних рішень з розробниками.

11.10.2018 року в газеті «Торнадо» (випуск №41) Затоківська селищна рада опублікувала оголошення про завершення громадських слухань.

Зауважень та пропозицій громадськості в порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні», щодо проектних рішень, визначених детальними планами території не надходило.

Чотири проекти детальних планів території погоджено всіма компетентними органами державної влади, що мають повноваження із погодження такої містобудівної документації.

Щодо цих проектів ДПТ відповідачем отримано позитивні висновки Департаменту екології та природних ресурсів Одеської облдержадміністрації, Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області ДСНС України, Управління культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської облдержадміністрації, Уповноваженого органу містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради.

У зв`язку із наявністю зазначених позитивних висновків, проекти детальних планів території 09.10.2018 року розглянуті на засіданні архітектурно-містобудівної ради при управлінні з питань містобудування та архітектури Одеської облдержадміністрації.

На позачерговій сесії Затоківської селищної ради 11.10.2018 року були прийняті рішення №823 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект містобудівної документації - проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем; №824 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району в межах: від СТ «Янтарна гроздь» (ділянка №139-№152) до Дністровського лиману; №825 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» затверджено проект містобудівної документації проект детального плану території розміщення дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення смт.Затока м. Білгород-Дністровського Одеської області в межах кварталів по бульвару Золотий беріг, 29-31 до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря).

Висновок суду щодо наявності права позивача щодо оскарження рішень ради.

Рада об`єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз» - це добровільна, незалежна, неприбуткова громадська організація, яка об`єднує садівничі кооперативи масиву «Кароліно-Бугаз» (ст.1 Статуту).

Основною метою її діяльності є задоволення та захист законних соціальних, економічних, та інших інтересів громадян, членів організації, для реалізації чого, вона, зокрема, здійснює захист прав та інтересів всіх садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз» та їх членів (ст.2 Статуту).

Таким чином, Рада об`єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз» є належним позивачем у справі, оскільки, позивач звернувся за захистом прав членів громадського об`єднання, як членів територіальної громади смт.Затока м.Білгород-Дністровського Одеської області.

На користь цього висновку свідчить і рішення Європейського суду з прав людини у справі Національна група інформації та протидії заводу "Мелокс" - Група "Ні заводу "Мелокс" та змішаному оксидному паливу" проти Франції, де уряд Франції, перш за все посилався на відсутність порушеного права позивача, суд прийшов до висновку що, якщо предметом розгляду був в значній мірі захист спільних інтересів, "спір", порушений асоціацією - заявником мав на додаток достатній зв`язок з "правом", же належить їй як юридичній особі на підставі статті 6 § 1 Конвенції".

Крім того, відповідно до Конвенції про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля (Орхуська Конвенція), яку ратифіковано Законом № 832-ХІУ (832-14) від 06.07.1999, сторони цієї Конвенції, посилаючись на принцип 1-ї Стокгольмської декларації про середовище навколо людини, посилаючись також на принцип 10-ї Ріо-де-Жанейрської декларації про навколишнє середовище і розвиток, посилаючись далі на резолюцію Генеральної асамблеї 37/7 від 28 жовтня 1982 року про Всесвітню хартію природи і 45/94 від 14 грудня 1990 року про необхідність забезпечення здорового навколишнього середовища в інтересах добробуту людей, посилаючись на Європейську хартію про навколишнє середовище та охорону здоров`я, яка була. прийнята Першою Європейською конференцією «Навколишнє середовище і здоров`я» Всесвітньої організації охорони здоров`я у Франкфурті - на - Майні, Німеччина, 8 грудня 1989 року, визнаючи, що адекватна охорона навколишнього середовища важлива для добробуту людини, дотримання основних прав людини, включаючи саме право на життя, вважаючи, що дієві судочинні механізми мають бути доступними для громадськості, включаючи організації, з метою забезпечення захисту її інтересів і дотримання законності, домовились про таке: - ст. 1. З метою сприяння захисту права кожної людини нинішнього і прийдешніх поколінь жити в навколишньому середовищі, сприятливому для и здоров`я та добробуту, кожна зі Сторін гарантує права на доступ до інформації, на участь громадськості в процесі прийняття рішень і на доступ до правосуддя з питань, що стосуються навколишнього середовища, відповідно до положень цієї Конвенції; - п. 5 ст. 2. Для цілей цієї Конвенції «зацікавлена громадськість» означає громадськість, на яку справляє або може справити вплив процес прийняття рішень з питань, що стосуються навколишнього середовища, або яка має зацікавленість в цьому процесі; для цілей даного визначення недержавні організації, які сприяють охороні навколишнього середовища та відповідають вимогам національного законодавства, вважаються такими що мають зацікавленість.

Таким чином, Затоківська селищна рада Білгород-Дністровської міської ради Одеської області, приймаючи адміністративні акти, які стосуються правових інтересів великої кількості осіб повинна забезпечити дотримання принципу юридичної визначеності, який вимагає належне дотримання публічних інтересів територіальної громади (див. Рекомендації (86) 16 Комітету міністрів Ради Європи щодо адміністративних процедур, які впливають на права великої кількості осіб від 17.09.1987).

Відповідно до ч. 1,2 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Поміж з цим, відповідно до ст.9 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожний громадянин України має право на участь в обговоренні та внесення пропозицій до проектів нормативно-правових актів, матеріалів щодо розміщення, будівництва і реконструкції об`єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, внесення пропозицій до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, юридичних осіб, що беруть участь в прийнятті рішень з цих питань.

Як зазначено в ч.2 ст. 6 Орхуської конвенції, яка ратифікована Законом України від 06.07.1999 року №832-ХІУ ('832-14), та набрала чинності в Україні 30.10.2001 року, зацікавлена громадськість адекватно, своєчасно та ефективно одержує інформацію залежно від обставин шляхом публічного повідомлення або в індивідуальному порядку на початковому етапі процедури прийняття рішень з питань, що стосуються навколишнього середовища, серед іншого, про: а) запропонований вид діяльності та заявку, за якою буде прийматися рішення; б) характер можливих рішень або проект рішення; в) державний орган, відповідальний за прийняття рішення; г) передбачувану процедуру, включаючи те, яким чином і коли така інформація може бути надана: про початок виконання процедури; про можливості для участі громадськості; про час і місце будь-якого запланованого громадського слухання; про наявність державного органу, в якому можна отримати відповідну інформацію, та про те, куди відповідну інформацію було передано на розгляд громадськості; про наявність відповідного державного органу або будь-якого іншого офіційного органу до якого можуть надсилатися зауваження чи запитання, та про строки подання зауважень і запитань; про те, яка екологічна інформація, що стосується запропонованого виду діяльності, є в наявності; і з охоплення даного виду діяльності національною або транскордонною процедурою оцінки впливу на навколишнє середовище.

Таким чином, з причин того, що Затоківська селищна рада Білгород-Дністровської міськради не забезпечила реалізацію права громадськості, в тому числі, членів Ради об`єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз» на ознайомлення з проектами детальних планів території, в зв`язку з чим, останні не змогли скористатися своїм правом щодо подання своїх пропозицій та зауважень, чим порушила норми ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.9 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.6 Орхуської конвенції та Порядок №555, а тому позивач, як представник членів громадської організації має право оскаржити бездіяльність органу місцевого самоврядування та його рішення, які мають значній вплив на їх життя та члени громадської організації, за мотиву позбавлення цих осіб права брати участь у процесі прийняття таких рішень, що також підтверджено позицією Верховного Суду, викладеній в постанові від 11.12.2018 року по справі №910/8122/17, яка відповідно до положень ч.5 ст.242 КАС України, повинна застосовуватись судом при розгляді аналогічних спорів судами загальної юрисдикції.

Висновок суду щодо дотримання процедури проведення громадського обговорення проектів ДПТ.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється

Згідно з ч.3 ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Тобто, пункт 2 ч.3 ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає імперативну законодавчу норму, яка визначає спосіб та порядок доступу до процедури оприлюднення.

Порядок проведення громадських слухань, щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні регламентований Постановою Міністрів України від 25.05.2011 року №555.

Згідно п.4 Порядку №555 виконавчі органи сільських, селищних, міських рад оприлюднюють у двотижневий строк прийняті органами місцевого самоврядування рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Затоківська селищна рада Білгород-Дністровської міськради має офіційний веб-сайт і відповідно до вищенаведених норм законодавства зобов`язана була розмістити проекти містобудівної документації, а саме: 1) проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем; 2) проект детальних планів території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району в межах: від СТ «Янтарна гроздь» (ділянка №139-№152) до Дністровського лиману; 3) проект детального плану території розміщення індивідуальної дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення смт.Затока м. Білгород-Дністровського Одеської області в межах кварталів по бульвару Золотий беріг, 29-31 до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря), на своєму веб-сайті. однак дана вимога законодавства не була виконана, як наслідок, проекти зазначених детальних планів території не було доведено до громадськості, що є грубим порушенням прав громадян на доступ до публічної інформації та права громадян щодо врахування їх інтересів при розробленні містобудівної документації.

Відповідно до п.5 Порядку повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити: інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі; основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації; відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення; інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації; інформацію про посадову особу органу місцевого самоврядування, відповідальну за організацію розгляду пропозицій; відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій; інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Аналіз наведених положень Закону свідчить про те, що громадські слухання відбуваються з метою врахування громадських інтересів при розробленні містобудівної документації і вважаються належно організованими за наступних умов: оприлюднення розроблених проектів містобудівної документації і доступ громадськості до зазначеної інформації; оприлюднення інформації про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у відповідному проекті із вказівкою на строк для подання таких пропозицій особами, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації; безпосереднє подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

27.09.2018 року Затоківським селищним головою в друкованому засобі масової інформації «Торнадо», було опубліковано оголошення про початок громадських слухань, де вказано, що ознайомитися з текстовими та графічними матеріалами вищевказаних детальних планів території та подати пропозиції громадськості можливо до 08.10.2018 року.

Однак, зазначене, не було реалізовано, так як текстові та графічні матеріали проектів детальних планів фактично були оприлюднені лише 08.10.2018 року, тобто в день закінчення прийняття пропозицій громадськості стосовно даної містобудівної документації.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожний громадянин України має право на участь в обговоренні та внесення пропозицій до проектів нормативно-правових актів, матеріалів щодо розміщення, будівництва і реконструкції об`єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, внесення пропозицій до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, юридичних осіб, що беруть участь в прийнятті рішень з цих питань.

Як зазначено в ч.2 ст.6 Орхуської конвенції, яка ратифікована Законом України від 06.07.1999 року №832-ХІУ (832-14), та набрала чинності в Україні 30.10.2001 року, зацікавлена громадськість адекватно, своєчасно та ефективно одержує інформацію залежно від обставин шляхом публічного повідомлення або в індивідуальному порядку на початковому етапі процедури прийняття рішень з питань, що стосуються навколишнього середовища, серед іншого, про: а) запропонований вид діяльності та заявку, за якою буде прийматися рішення; б) характер можливих рішень або проект рішення; в) державний орган, відповідальний за прийняття рішення; г) передбачувану процедуру, включаючи те, яким чином і коли така інформація може бути надана: про початок виконання процедури; про можливості для участі громадськості; про час і місце будь-якого запланованого громадського слухання; про наявність державного органу, в якому можна отримати відповідну інформацію, та про те, куди відповідну інформацію було передано на розгляд громадськості; про наявність відповідного державного органу або будь-якого іншого офіційного органу до якого можуть надсилатися зауваження чи запитання, та про строки подання зауважень і запитань; про те, яка екологічна інформація, що стосується запропонованого виду діяльності, є в наявності; і з охоплення даного виду діяльності національною або транскордонною процедурою оцінки впливу на навколишнє середовище.

Таким чином, органом місцевого самоврядування не забезпечила реалізацію права громадськості, в тому числі, членів Ради об`єднання садівничих кооперативів масиву «Кароліно-Бугаз» на ознайомлення з проектами детальних планів території, в зв`язку з чим, останні не змогли скористатися своїм правом щодо подання своїх пропозицій та зауважень, чим порушила норми ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.9 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.6 Орхуської конвенції та Порядок №555.

Висновок суду щодо наявності підстав для визнання незаконними рішень відповідача про затвердження детальних планів територій.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Частиною 2 цієї ж статті визначено, що генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За приписами п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Згідно з ч.1 ст.19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Відповідно до п.4.1 ДБН України «Склад та зміст детального плану території» ДБН Б. 1.1-14:2012 детальний план розробляється з метою уточнення у більш крупному масштабі положень генерального плану населеного пункту, схеми планування території району.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що детальний план території є видом містобудівної документації, положення якого мають узгоджуватися з генеральним планом населеного пункту, деталізувати положення останнього та не суперечити йому. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.06.2018 року у справі № 826/4504/17.

Отже, детальний план населеного пункту повинен: відповідати генеральному плану відповідного населеного пункту; уточнювати положення генерального плану; дотримуватися принципових рішень планування частини території.

Однак, затверджені оскаржуваними рішеннями Затоківської селищної ради м.Білгород-Дністровського від 11.10.2018 року детальні плани території не відповідають Генеральному плану смт.Затока та порушують норми діючого законодавства України.

Щодо детального плану території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем, затвердженого рішенням Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради від 11.10.2018 року № 823 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території», то слід зазначити наступні порушення законодавства.

По-перше, вбачається розбіжність затвердженого ДПТ з Генеральним планом смт.Затока, які полягають у суттєвому зменшенні фактичного розміру Затоківського озера №1, та як наслідок зменшення ширини прибережної захисної смуги озера в ДПТ з 50 метрів до 25 метрів.

Згідно ст.87 Водного кодексу України (далі - ВК України), для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколо водних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм встановлюються водоохоронні зони.

Стаття 88 ВК України встановлює, що з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною: для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів; для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів; для великих річок, водосховищ на них та озер -100 метрів.

Статтею 60 Земельного кодексу України встановлено, що прибережні захисні смуги встановлюються: зокрема б) для середніх річок, водосховищ на них, водойм, а також ставків площею понад 3 гектари-50 метрів.

Паспортом Затоківського озера № 1, розробленого державним агентством водних ресурсів Державного регіонального проектно-вишукувального інституту «УКРПІВДЕНДІПРОВОДГОСП», погодженого начальником Одеського обласного управління водних ресурсів Потоп В.І., термін дії якого було встановлено 11.2013-11.2018 (тобто на момент розробки та затвердження ДПТ паспорт озера був діючим), визначено його площу, яка складає 3,2302 га.

Згідно з п.1.6 Паспорту прибережна захисна смуга озера згідно ст. 88 ВК України має ширину 50 м. Об`єкт повністю розташований в межах ПЗС та частково входить до пляжної зони Чорного моря, яка має ширину мінімум 100 м. Об`єкт частково розташований в межах пляжної зони прибережної захисної смуги Чорного морі, за межами населених пунктів.

За приписами ст.89 ВК України прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.

У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється: розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження і залісення), а також садівництво та городництво; зберігання та застосування пестицидів і добрив; влаштування літніх таборів для худоби; будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів.

За вказаних обставин, враховуючи фактичний розмір Затоківського озера № 1 (більше З га, ширина прибережної захисної смуги якого становить 50 м) Затоківська селищна рада м.Білгород-Дністровського не мала законних підстав для затвердження даного Детального плану території, яким встановивши ширину прибережної захисної смуги у 25 м., створила передумови для розміщення індивідуальної дачної забудови на території прибережної захисної смуги, тобто всупереч встановленій забороні на таке будівництво (ч.4 ст.89 ВК України) та всупереч Генеральному плану смт.Затока.

Також, вбачається розбіжність фактичної площі Затоківського озера № 2 зазначеної в ДПТ з площею зазначеної Генеральним планом смт.Затока, що вважаємо також направленим на зменшення ширини його прибережної захисної смуги, з метою розміщення більшої кількості об`єктів індивідуальної дачної забудови.

Відповідно до приписів ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Отже, затвердивши ДПТ, яким зменшено фактичний розмір Затоківських озер, Затоківська селищна рада м.Білгород-Дністровського порушила конституційне право на належне користування водними об`єктами.

По-друге, ДПТ передбачено розміщення дачної забудови на території, на якій відповідно до Генерального плану смт.Затока розташовано водні об`єкти, а саме ставки №1 та 2 (назва даних водних об`єктів зазначено умовно, з метою полегшення викладення обставин), тобто ДПТ розроблений та затверджений всупереч Генеральному плану смт.Затока, передбачає зміну призначення цієї території, а фактично знищення даних водних об`єктів шляхом їх засипання та будівництва на їх місті індивідуальної дачної забудови.

За приписами ВК України (ст.ст.1,3,5,86-89) та Земельного кодексу України (ст.ст.3,60,61) на земельних ділянках водних об`єктів, водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, які встановлюються вздовж вказаних об`єктів, забороняється здійснення садівництва та будь-яке будівництво.

Поміж з цим, згідно з ст.95 ВК України усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод. Діяльність фізичних та юридичних осіб, що завдає шкоди водам (водним об`єктам), може бути припинена за рішенням суду.

Відповідно до п.(т) ст.5 Протоколу про воду та здоров`я до Конвенції про охорону та використання донних водотоків та міжнародних озер 1992 року, ратифікованого Законом України "Про ратифікацію Протоколу про воду та здоров`я до Конвенції про охорону та використання транскордонних водотоків та міжнародних озер 1992 року від 03.07.2003 року №1066-ІУ, фізичним і юридичним особам та закладам державного і приватного сектора, на додаток до їхніх прав і повноважень відносно води, закріплених у приватному та публічному праві, слід сприяти охороні водного середовища та збереженню водних ресурсів.

За вказаних обставин, у Затоківської селищної ради м.Білгород-Дністровського були відсутні законні підстави для затвердження даного Детального плану території.

По-третє, ДПТ передбачено розміщення дачної забудови на території, яка Генеральним планом смт.Затока визначення як територія зелених насаджень.

Відповідно до п.2.1 розділу 2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року №105, зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту.

Згідно з ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв.

Так, відповідно до Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 року №1045, видалення зелених насаджень здійснюється у разі: будівництва об`єкта архітектури на підставі документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі;досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Тобто є виключний перелік підстав за яких можливе видалення зелених насаджень.

Однак, ДПТ передбачає на місці зелених насаджень будівництво індивідуальної дачної забудови, що не відповідає як діючому Генеральному плану смт.Затоки, так і законодавству про благоустрій населених пунктів.

Необхідно наголосити, що зелені насадження виконують функцію захисту від несприятливих техногенних та кліматичних чинників, пилозахисну, шумозахисну функції, функцію з очищення повітря та є об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища. їх ліквідацію може призвести до погіршення екологічної обстановки в смт.Затока, а також порушення ст. 59 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», щодо екологічних вимог при розміщенні і розвитку населених пунктів.

Щодо детального плану території розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району в межах: від СТ «Янтарна гроздь» (ділянка №139-№152) до Дністровського лиману, затвердженого рішенням Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №824 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» слід зазначити наступне.

По-перше, вбачається невідповідність затвердженого ДПТ з Генеральним планом смт.Затока, які полягають у тому, що на місці, де відповідно до Генерального плану смт.Затока розміщується болото, ДТП передбачає дачну забудову.

Стаття 1 Водного кодексу України (далі - ВК України) дає визначення болота, як надмірно зволожена земельна ділянка із застояним водним режимом і специфічним рослинним покривом.

Згідно зі ст.4 ВК України, до земель водного фонду належать землі, зайняті:морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами ^гідротехнічними, іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них;береговими смугами водних шляхів.

Частина 3 ст.1 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) наголошує, використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про охорону земель», об`єктом особливої охорони держави є всі землі в межах території України.

Відповідно до ч.1 ст.164 ЗК України охорона земель включає: а) обґрунтування і забезпечення досягнення раціонального землекористування; б) захист сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників від необґрунтованого їх вилучення для інших потреб; в) захист земель від ерозії, селів, підтоплення, заболочування, вторинного засолення, пересушення, ущільнення, забруднення відходами виробництва, хімічними та радіоактивними речовинами та від інших несприятливих природних і техногенних процесів; г) збереження природних водно-болотних угідь; ґ) попередження погіршення естетичного стану та екологічної ролі антропогенних ландшафтів; д) консервацію деградованих і малопродуктивних сільськогосподарських угідь.

Таким чином ДПТ фактично змінено цільове призначення земельної ділянки водного фонду та передбачено знищення болота з заміною його на дачну забудову. Неодмінно варто наголосить на екологічному значенні боліт для навколишнього середовища, адже завдяки своїй накопичувальній функції вони сприяють живленню прісною водою річок, озер, є середовищем для існування безлічі тварин та рослин.

Саме осушення болота призведе до порушень норм щодо охорони, використання і відтворення природних ресурсів; забезпечення екологічної безпеки; збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, тощо.

З аналізу вищезазначених обставин та положень законодавства України вбачається, що Затоківська селищна рада Білгород-Дністровської міськради затвердила ДПТ з порушенням норм містобудівного, водного, земельного та екологічного законодавства, що зокрема полягає в тому, що ДПТ передбачає дачну забудову на території земель водного фонду, що суперечить Генеральному плану смт Затока, заборонено Водним та Земельним кодексами України, та як наслідок призведе до негативного впливу на фауну та флору болота, а саме: призведе до їх знищення.

Отже, передбачивши фактичне знищення болота Затоківська селищна рада м.Білгород-Дністровського порушила конституційне право закріплене в ст.13 Конституції України на належне користування водними об`єктами.

По-друге, ДПТ всупереч Генеральному плану смт.Затоки змінено ширину прибережної захисної смуги Дністровського лиману.

Відповідно до положень ст.88 ВК України прибережна захисна смуга Дністровського лиману, як і будь якого іншого лиману, має становити 2 км від урізу води, в межах якої має бути встановлена пляжна зона не менше 100 м від урізу води, що і передбачено Генеральним планом смт.Затока.

Разом з тим, ДПТ зменшено прибережну захисну смугу та пляжну зону Дністровського лиману, що не відповідає Генеральному плану території смт.Затока. Відповідно до відомостей ДПТ на території, що за Генеральним планом смт.Затока є землями водного фонду, а саме належать до прибережною захисної смуги Дністровського лиману, передбачено розміщення дачної забудови.

Щодо детального плану території розміщення індивідуальної дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення в смт.Затока м.Білгород-Дністровського Одеської області в межах кварталів по бульвару Золотий беріг, 29-31 до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря), затвердженого рішенням Затоківської селищної ради м.Білгород-Дністровського від 11.10.2018 року №825 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території», то варто зазначити наступні порушення законодавства.

По-перше, ДПТ передбачено розміщення дачної забудови на території, яка Генеральним планом смт.Затока визначення як територія зелених насаджень.

Однак, знищення зелених насаджень безпосередньо погіршить екологічний стан території, конституційне право членів позивача та інших жителів смт.Затока на забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги, передбачене ст.16 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії.

Зелені насадження виконують функцію захисту від несприятливих техногенних та кліматичних чинників, пилозахисну, шумозахисну функції, функцію з очищення повітря та є об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища. їх ліквідація призведе до погіршення екологічної обстановки в смт.Затока, знищенню фауни мікро регіону, а також порушення ст.59 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», щодо екологічних вимог при розміщенні і розвитку населених пунктів.

По-друге, ДПТ передбачають дачну забудову території, на якій відповідно до Генерального плану смт.Затока розміщена магістральна вулиця.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про автомобільні дороги», автомобільна дорога - лінійний комплекс інженерних споруд, призначений для безперервного, безпечного та зручного руху транспортних засобів.

Стаття 16 Закону України «Про автомобільні дороги», вулиці і дороги міст та інших населених пунктів поділяються на магістральні дороги (безперервного руху та регульованого руху), магістральні вулиці загальноміського значення (безперервного руху та регульованого руху), магістральні вулиці районного значення, а також вулиці і дороги місцевого значення.

Згідно із ст.18 Закону України «Про автомобільні дороги», складовими вулиць і доріг міст та інших населених пунктів є: проїзна частина вулиць і доріг, трамвайне полотно, дорожнє покриття, штучні споруди, споруди дорожнього водовідводу, технічні засоби організації дорожнього руху, зупинки міського транспорту, стоянки таксі, тротуари, пішохідні та велосипедні доріжки, зелені насадження, наземні та підземні мережі, майданчики для паркування. Межі вулиці за її шириною визначаються "червоними лініями". Розташування будь-яких об`єктів, будівель, споруд або їх частину межах "червоних ліній" вулиці не допускається.

Однак, ДПТ передбачають будівництво дачної забудови на місці магістральної дороги, що, як вже зазначалося, не відповідає Генеральному плану смт.Затока, а також положенням Закону України «Про автомобільний транспорт», і в подальшому унеможливить безперервний, безпечний та зручний рух транспортних засобів.

Щодо позитивних висновків контролюючих органів відносно затверджених проектів детальних планів територій, слід зазначити наступне.

З оскаржуваних рішень вбачається, що їх було прийнято, зокрема, з урахуванням висновків щодо погодження розміщення об`єктів архітектури наданих Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради; висновків Департаменту екології та природних ресурсів Одеської обласної державної адміністрації.

Однак, Затоківська селищна рада Білгород-Дністровської міськради залишила поза увагою умови, що були висунуті до містобудівної документації у вищезазначених висновках, а саме:

1) у висновках щодо погодження розміщення об`єктів архітектури наданих управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради зазначено: управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради погоджує Проекти детальних планів та погоджує розміщення об`єктів архітектури - індивідуальної дачної забудови, зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення в смт.Затока м. Білгород-Дністровського Одеської області за умов: - отримання в подальшому вихідних даних на проектування; - проведення комплексу робіт по інженерному захисту територій; - проведення громадських слухань щодо врахування інтересів громадськості під час розробки детального плану території.

Проте, Затоківська селищна рада м.Білгород-Дністровського порушила Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації і, як наслідок, не виконала умову, за дотриманням якої висновки управління містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради можливо вважати позитивними.

2) у висновках Департаменту екології та природних ресурсів Одеської обласної державної адміністрації зазначено: за результатом розгляду детальних плану території розміщення дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення в смт.Затока м.Білгород-Дністровського Одеської області Департамент вважає за можливим рекомендувати їх до погодження при дотримання вимог: реалізацію планувальних рішень, визначених детальними планами території (у тому числі щодо визначення прибережної захисної смуги вздовж Чорного моря) можливо здійснювати лише після затвердження в установленому порядку проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж земель водного фонду та водоохоронної зони Чорного моря на території смт.Затока м. Білгород-Дністровський Одеської області; Земельного кодексу України; Водного кодексу України; Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; Закону України «Про основи містобудування»; Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»; Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення»; Закону України «Про охорону атмосферного повітря»; Закону України «Про рослинний світ»; Закону України «Про тваринний світ»; Закону У країни «Про охорону земель»; Закону України «Про відходи»; Закону України «Про благоустрій населених пунктів»; постанови Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні» (щодо врахування громадських та приватних інтересів під час планування та забудови території).

Однак, приймаючи вищезазначені рішення Затоківська селищна рада м.Білгород-Дністровського порушила ряд норм містобудівного законодавства в частині ігнорування ряду суперечностей між Генеральним планом смт.Затока та ДПТ, норм земельного законодавства в частині цільового призначення земельних ділянок, тощо, при затвердженні даних рішення було проігноровано вимоги екологічного законодавства в частині охорони навколишнього природного середовища.

Тобто, оскаржувані рішення прийнято без врахування та виконання вимог вищезазначених органів, що нівелює визначення критерію позитивності означених висновків.

Для підтвердження чи спростування доводів сторін щодо відповідності розроблених ДПТ законодавству та містобудівної документації місцевого рівня, судом 07.02.2019 року була призначена судово-будівельна експертиза, проведення якої було доручено фахівцям Одеського державного науково-дослідного інституту судових експертиз.

Відповідно повідомлення про неможливість надання висновку від 02.09.2019 року №19-1085-1087 Одеський державний науково-дослідний інститут судових експертиз повідомив суд, що експертизу провести неможливо, оскільки відповідачем по справі не були надані завірені матеріали (що стосуються об`єкту дослідження) діючого Генерального плану смт.Затока, креслення та пояснювальна записка, ДПТ розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в межах смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока із Овідіопольським районом до ОК ДТ «Перлина».

Під час зупинення розгляду справи для проведення цієї експертизи, враховуючи, що відповідачем не надаються документи для забезпечення її проведення, представником позивача була замовлена аналогічна експертиза в Київському інституті судових експертиз, який забезпечив проведення вказаної експертизи та експерт установи ОСОБА_1 склав 17.09.2019 року висновок експерта №0129, яким встановлено наступне.

Проект містобудівної документації - детальний план території (у тому числі, графічні матеріали - Проектний план) розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного) призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до (ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем, затверджений рішенням Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради від 11.10.2018 року №823 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» не відповідає вимогам нормативно-правових актів України, нормативним документам, у тому числі вимогам земельного законодавства України, державних будівельних норм, та містобудівній документації - внесення змін до генерального плану смт.Затока Білгород-Дністровської міської ради Одеської області" (графічному матеріалу - Проектний план знесення змін до Генерального плану Лиманського району смт.Затока Одеська область), затвердженого рішенням Затоківської селищної ради від 16.03.2015 року №2832.

Невідповідності полягають в неврахуванні вимог діючого законодавства а саме ст.ст.60,61 Земельного кодексу України та ст.ст.4,88,89,90 Водного кодексу України та без урахуванням висновків щодо погодження розміщення об`єктів архітектури наданого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради від 19.07.2018 року №110; висновку Департаменту екології та природних ресурсів Одеської обласної державної адміністрації від 09.10.2018 року №6765/05-10/4480 та не врахуванням розташованих на цій ділянці водних об`єктів - 2-х озер та 1-го ставка та не врахуванням існуючої межі берегової лінії при визначенні площі ділянки під ДПТ.

Проект містобудівної документації - детальний план території (у тому числі, графічні матеріали - Проектний план), розміщення індивідуальної дачної забудови земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району в межах від СТ «.Янтарна гроздь» (ділянка №139-№152) до Дністровського лиману, затверджений рішенням Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради від 11.10.2018 року №824 «Про затвердження проекту містобудівної документації - детального плану території» не відповідає вимогам нормативно-правових актів України, нормативним документам, у тому числі вимогам земельного законодавства України, державних будівельних норм, містобудівній документації -"Внесення змін до генерального плану смт.Затока Білгород-Дністровської міської ради Одеської області" (графічному матеріал - Проектний план внесення змін до Генерального плану Лиманського району смт.Затока Одеська область), затвердженого рішенням VII скликання Затоківської селищної ради від 06.03.2015 року №2832.

Невідповідності полягають в неврахуванні вимог діючого законодавства а саме ст.ст.60,61 Земельного кодексу України та ст.ст.4,88,89,90 Водного кодексу України та без урахуванням висновків щодо погодження розміщення об`єктів архітектури наданого Управлінням містобудування та архітектури Білгород-Дністровської міської ради від 19.07.2018 року №110; висновку Департаменту екології та природних ресурсів Одеської обласної державної адміністрації від 09.10.2018 року №6765/05-10/4480 та не врахуванням даних земельного кадастру при визначенні площі ділянки під ДПТ.

В зв`язку із незабезпеченням сторонами натурного обстеження експертом земельної ділянки в межах кварталів: по бульвару Золотий беріг, 29- до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря) проект містобудівної документації №825 від 11.10.2018 року, затверджений рішенням Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міськради «Про затвердження проекту містобудівної документації - стального плану території» надати відповідь на поставлене питання не вбачається за можливе.

Розміри озер, ставків позначених на ДПТ затвердженого рішенням №823 (у Плані існуючого використання територій (Опорному плані) та проектному плані) не відповідають фактичним розмірам озер та ставків, які територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням №823, та розмірам озера, згідно Паспорту Затоцьке озеро №1 на території Затоківської селищної ради Білгород-Дністровської міської ради в Білгород-Дністровському районі Одеської області від листопада 2013 року.

Фактичні розміри двох озер та ставка, які територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням № 823 становлять: загальна площа двох озер 4,7997 га, з них під водою 4,0404 га: в тому числі: озеро позначене на Схемі №1 літерою 4 - 3,2302 га; озеро значене на Схемі №1 літерою 5- 0,8102 га; крім того площа ставка під водою, позначеного на Схемі №1 літерою 3 - 0,1939 га.

Ширина прибережної захисної смуги озер та ставків, визначені у ДПТ, затвердженого рішенням №823 (у Плані існуючого використання територій (Опорному плані та Проектному плані), встановленим фактичним розмірам озер та ставків, які територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням № 823 становить від 46 м до 86 м.

Фактична відстань між крайньою точкою урізу води озера №1 /літ.4/ за крайньою точкою урізу води іншого озера /літ. 5/. а також між їхніми крайніми зовнішніми точками меж прибережних захисних смуг, які територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ затвердженого рішенням № 823 становить 94,5 м.

Найменша фактична відстань від урізу води озер та ставків, а також від їхніх зовнішніх меж прибережної захисної смуги до урізу води Чорного моря, які територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням № 823: Озеро позначене на Схемі №1 літ 4 становить 78,0 м, Озеро позначене на Схемі №1 літ 5 становить 97,3 м.

Фактична відстань між існуючою лінією забудови до урізу води Чорного моря, яка територіально знаходяться в рамках межі проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням № 823 від 34,0 м до 2 10,5 м.

Відстань між існуючою лінією забудови в межах проектувальної ділянки ДПТ, затвердженого рішенням №824 до урізу води Білгород-Дністровського Лиману становить від 21 м до 85 метрів.

Вказаний висновок експерта підтверджений фактичними показниками, даними геодезичної зйомки, має конкретні посилання на фактично встановлені обставини та оцінку їх відповідності встановленим правилам проектування, забудови та відповідності встановленим стандартам.

Представник відповідача під час дослідження обставин, встановлених цим висновком експерта від 17.09.2019 року №0129 не навів жодного пояснення чи письмового доказу на спростування висновків експерта, але зазначив, що він не згоден з ним, оскільки представнику невідомо коли проводилось це дослідження та на підставі яких документів.

Суд приймає до уваги вказаний висновок експерта, як належний доказ невідповідності законодавству, нормам та стандартам проектування та розроблення місцевої містобудівної документації та відповідно щодо незаконності оскаржених рішень Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №№823,824,825 Про затвердження проекту містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський.

Висновок суду щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Частина 2 статті 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у

справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень

адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах

повноважень та й спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з

використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Виходячи з наведених норм права, суд приходить до висновку, що Затоківська селищна рада при прийнятті оскаржуваних рішень від 11.10.2018 року №№823,824,825 Про затвердження проекту містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський діяла не порядком та у спосіб, визначені Конституцією та законами України, прийняла рішення без забезпечення дотримання прав осіб брати участь у обговоренні проектів ДПТ, що є достатньою підставою для визнання таких рішень протиправними згідно положень ч.1 ст.245 КАС України.

Разом з тим, суд вважає, що позовна вимога про визнання протиправною бездіяльності службових осіб Затоківської селищної ради щодо не проведення в передбаченому чинним законодавством України порядку громадських слухань щодо проектів містобудівної документації - детальних планів територій смт.Затока м. Білгород-Дністровського розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району від межі смт.Затока з Овідіопольським районом Одеської області до ОК ДТ «Перлина» обмеженою існуючою лінією забудови та Чорним морем, розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в смт.Затока на території Лиманського району в межах: від СТ «Янтарна гроздь» (ділянка № 139-№ 152) до Дністровського лиману; розміщення індивідуальної дачної забудови зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення, а також об`єктів громадського та оздоровчого призначення в смт.Затока м. Білгород-Дністровського Одеської області в межах кварталів по бульвару Золотий беріг, 29-31 до Чорного моря, по бульвару Золотий беріг (від ОК ДТ «Перлина» до Чорного моря), розміщення індивідуальної дачної забудови, земельних ділянок для садівництва зі створенням паркових зон та об`єктів рекреаційного призначення в межах смт.Затока на території Лиманського району в межах по бульвару Золотий беріг, 37«а»/40 - 37 «а» / 95 до Чорного моря не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до положень п.п.6 п.а) ст.31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» власними (самоврядними) повноваженнями виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад є підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації. Аналогічні повноваження цього органу визначені абз.3 ч.1 ст.14 Закону України «Про основи містобудування».

Таким чином, функції щодо підготовки, проведення громадських слухань з питань містобудівної документації законом покладені на виконавчий комітет місцевої ради, а не на саму місцеву раду, як представницький орган ради.

Представник позивача не просив суд замінити в цій частині відповідача чи залучити до участі в справі в якості співвідповідача за цією позовною вимогою Виконавчий комітет Затоківської селищної ради, який є окремим органом місцевого самоврядування.

За таких обставин, оскільки вказана позовна вимога пред`явлена не до того органу місцевого самоврядування, суд повинен відмовити у її задоволення саме до відповідача Затоківської селищної ради згідно положень ч.1 ст.245 КАС України.

Разом з тим, відмова у задоволенні цієї позовної вимоги до Затоківської селищної ради зовсім не означає, що суд погоджується із дотриманням відповідачем законодавства з питань проведення громадського обговорення містобудівної документації місцевого рівня та н впливає на висновок суду про незаконність прийнятих рішень Затоківською селищною радою, оскільки вказані рішення були прийняті за відсутності дотримання прав зацікавлених осіб та процедури проведення громадських обговорень містобудівної документації місцевого рівня.

Представником позивача до суду було подане клопотання від 10.12.2019 року (вхідний №46876/19) про застосування до відповідача Затоківської селищної ради штрафу за невиконання ухвал суду про витребування письмових доказів від 01.02.2019 року та 07.02.2019 року.

Суд розглянувши вказане клопотання вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки під час дослідження цього питання в судовому засіданні представником відповідача надані пояснення про те, що у січні 2019 року вказані матеріали були викрадені невстановленими особами з приміщення ради та за даним фактом порушено кримінальне провадження, тобто у відповідача була відсутня фактична можливість виконання ухвал суду про надання витребуваних письмових доказів, що унеможливлює застосування до відповідача заходів адміністративного примусу, в тому числі й застосування штрафу, передбаченого ст.149 КАС України.

Судові витрати розподілити за правилами ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст.139,242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Визнати незаконними та скасувати рішення Затоківської селищної ради від 11.10.2018 року №№823,824,825 Про затвердження проекту містобудівної документації детальних планів території в межах смт.Затока м.Білгород-Дністровський.

3. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний суддею 21.12.2019 року.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Єфіменко К.С.

.