Справа № 240/10421/19
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року м. Житомир справа № 240/10421/19

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Попової О. Г.,

секретар судового засідання Бойко Т.О.,

за участю:

представника позивача - Кашапова Т.О.,

представника відповідача - Горкуші М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ першого заступника начальника № 594-к від 30.08.2019 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

В обґрунтування позову зазначає, що з 03.02.2014 року працює на посаді начальника відділу ринку та оцінки земель Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. Зазначає, що 08.05.2019 року наказом № 291-к за підписом в.о. начальника С. Козакова було відкрито дисциплінарне провадження щодо нього. 18. 06.2019 року він надав пояснення, де зазначив всі обставини, що мають значення для прийняття рішення дисциплінарною комісією. Також надав достовірну інформацію щодо кількості заявок, їх опрацювання та відсоткове співвідношення та повідомив, що відділом ведеться планомірна робота в частині забезпечення робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, що підтверджується станом справ на 18-19.02.2019 року, і на момент відкриття та розгляду дисциплінарного провадження відносно нього. Однак, 30 серпня 2019 року наказом № 594-к від 30 серпня 2019 року, за підписом першого заступника начальника Головного Управління Головакової В. А., він був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани. Вважає, що наказ від 30.08.2019 №594-к є незаконним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 17 жовтня 2019 року о 10:30.

03 жовтня 2019 року до відділу документального забезпечення суду у строк та в порядку, визначеному статтею 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) від Головного управління Держгеокадастру Житомирської області надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до змісту якого відповідач просить відмовити у задоволенні позову. Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначає, що відповідно до Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17.01.2018 р. № 55, складення деяких видів документів (в т.ч. наказів та розпоряджень) чітко визначено форму такого наказу, інші зміни чи доповнення недопустимі. Також, зазначає, що у наказі враховано подання дисциплінарної комісії, де вказані обставини, які слугували для притягнення ОСОБА_1 , відповідні відомості містяться і у висновку дисциплінарної комісії (а.с.25-28).

В підготовчому судовому засіданні, призначеному на 17 жовтня 2019 року о 10:30, судом в порядку статті 243 КАС України без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про оголошення перерви до 04 листопада 2019 року о 14:00 для надання часу представнику позивача ознайомитись з відзивом на позовну заяву.

В підготовчому засіданні, призначеному на 04 листопада 2019 року о 14:00, судом в порядку статті 243 КАС України без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті на 25 листопада 2019 року о 12:00.

В судовому засіданні, призначеному на 25 жовтня 2019 року о 12:00, судом в порядку статті 243 КАС України без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про оголошення перерви до 10 грудня 2019 року об 11:00.

В судовому засіданні, призначеному на 10 грудня 2019 року об 11:00, з`явилися представник позивача та представник відповідача.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав, викладених у відзиві, просив відмовити у їх задоволенні.

Заслухавши доводи представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 19 грудня 2016 року призначений на посаду начальника відділу ринку та оцінки земель Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (наказ ГУ Держгеокадастру у Житомирській області від 19.12.2016 №256/50-16 -к).

08 травня 2019 року начальником управління державної експертизи, ринку та оцінки земель доповідною запискою доведено до відома в.о. начальника Головного управління Сергія Козакова інформацію стосовно видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок сільськогосподарського призначення станом на 18 та 19 лютого 2019 року (кількість зареєстрованих заявок, кількість опрацьованих позитивно та відмов, кількість заявок, що перебуває в роботі), інформацію щодо укладення договорів та виготовлення технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які потребують оновлення та неналежне виконання начальником відділу, покладених завдань відповідно до п.3.4 та п. 3.5 Положення про відділ ринку та оцінки земель управління державної експертизи, ринку та оцінки земель (а.с.12-13).

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 08 травня 2019 року №291-к відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 - начальника відділу ринку та оцінки земель Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (а.с.14).

За результатами розгляду дисциплінарної справи, дисциплінарна комісія Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області вирішила за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні ОСОБА_2 своїх посадових обов`язків в частині не забезпечення вчасного опрацювання заяв про видачу витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок та неналежної організації роботи з проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, рекомендувати оголосити позивачу догану на підставі п.5ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу" (а.с.56-60).

Відповідно до вимог частин десятої та одинадцятої статті 69 Закону, дисциплінарна комісії підготувала та направила подання від 02.08.2019 суб`єкту призначення щодо застосування дисциплінарного стягнення (61-63).

Наказом першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № 594-к від 30.08.2019 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежній організації роботи з проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, на підставі п.5 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу" притягнуто ОСОБА_3 І.А. - начальника відділу ринку та оцінки земель Управління державної експертизи, ринку та оцінки земель Головного управління до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани (а.с.20).

Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості винесення Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області наказу про застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, а також правовий статус державного службовця визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VIII (далі- Закон № 889-VIII).

Згідно із ст. 61 Закону № 889-VІІІ службова дисципліна державних службовців забезпечується, зокрема, шляхом дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.

Стаття 38 Закону № 889-VIII вказує на те, що поняття проходження державної служби охоплює прийняття на державну службу, просування по службі державних службовців, вирішення інших питань, пов`язаних із службою, зокрема і питань притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців, регламентованих розділом VIII цього Закону.

Частиною 1 ст. 64 Закону № 889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарним проступком згідно з п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Пункти 3 та 4 ч. 2 ст. 66 Закону № 889-VIII вказують, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. 4, п. 5, п. 12 та п. 15 ч. 2 ст. 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. А у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п. 2 та п. 8 ч. 2 ст. 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених п. 4 та п. 5 ч. 2 ст. 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Статтею 69 Закону № 889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно із ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Стаття 74 Закону № 889-VIII передбачає, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до ст. 75 Закону № 889-VІІІ, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Статтею 77 Закону № 889-VIII зазначено що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Зі змісту зазначених правових норм встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Так, як встановлено судом, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі висновку дисциплінарної комісії, в якому зазначено такі дві підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності:

- станом на 18 лютого 2019 року кількість необроблених заяв на отримання витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок сільськогосподарського призначення за даними Держгеокадастру склала 21,1% та є найбільшої з усіх областей України крім Донецької області, де відсоток складав 30,4%;

- протягом 2019 року по Житомирській області потребує поновлення нормативна грошова оцінка 420 населених пунктів, договори на виконання робіт укладено тільки по 230 населеним пунктам та 84 технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земель населених пунктів. Отже, на 106 населених пунктів станом на 07.05.2019 договори не укладено.

Щодо необроблених витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок сільськогосподарського призначення, то суд зазначає, що кількість необроблених витягів станом на будь-який день не свідчить про неналежне виконання службових обов`язків державними службовцями. Інформація про стан обробки заяв не містить інформації про будь-які порушення під час розгляду таких заяв.

Слід зазначити, що термін виконання щодо видачі витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок становить три робочих дні.

При цьому, дисциплінарною комісією питання неналежного, протермінованого чи інших порушень щодо видачі витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок сільськогосподарського призначення не з`ясовувалось.

На вимогу суду, додатково, відповідачем надано лист за підписом заступника начальника Б. Ковальчука "Про надання інформації стосовно витягів з НГО", з якого встановлено, що в лютому місяці 2019 року в системі ДОК ПРОФ опрацьовано і видано 2190 витягів з НГО. З незначним порушення термінів видачі 99 витягів по причині великого обсягу заяв на отримання витягу про НГО (а.с.119).

Однак, зазначене не свідчить, що вказані 99 витягів ввійшли у 21% необроблених витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок станом на 18 лютого 2019 року.

Дисциплінарною комісією не взято до уваги, що згідно інформації про видачу витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок станом на 19 лютого 2019 року не було жодної необробленої заяви (а.с.115-117).

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією в повній мірі не досліджено вказані обставини та не надано належної оцінки зазначеній інформації.

Щодо порушення, допущеного позивачем при проведенні нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, то суд зазначає наступне.

Виконання робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів здійснюється суб`єктами господарювання на підставі договорів, укладених з органами місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету, або інших джерел фінансування.

Виділення коштів з державного бюджету на проведення даного виду робіт не передбачено, відповідно Головне управління не є розпорядником коштів та не має можливого безпосереднього впливу на виконання робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, а тому позивач не може відповідати за бажання органів місцевого самоврядування укладати такі договори.

Проте, дисциплінарною комісією не взято вказані обставини до уваги.

Крім того, суд наголошує, що в самому наказі не зазначено у чому полягає неналежне виконання посадових обов`язків, за що оголошено догану позивачу.

Суд вказує, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм, на які посилається відповідач при обранні виду дисциплінарного стягнення, не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку не може вважатися належною юридичною кваліфікацією.

Наказ, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту наказу.

Суд наголошує, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Притягненню до дисциплінарної відповідальності повинен передувати певний проступок, який з урахуванням ступеня тяжкості та всіх обставин має своїм наслідком певний вид дисциплінарного стягнення, але в будь-якому разі проступок повинен бути вчинений саме особою яка притягається до дисциплінарної відповідальності.

Ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

Однак, як встановлено судом, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення дисципліни скоїв позивач та чи дійсно таке порушення з його боку мало місце. Наказ від 30.08.2019 № 594-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " не містить детального опису вчиненого порушення, не зазначено в чому виразилося неналежне виконання службових обов`язків позивачем, не визначено вину працівника та негативних наслідків такого проступку для роботодавця.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 серпня 2019 року (справа №1340/4847/18).

Також, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.74 Закону України «Про Державну службу» дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Згідно наказу Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області від 13 серпня 2019 року №663-в "Про надання щорічної основної відпустки ОСОБА_4 " позивач перебував у відпустці з 27 серпня по 13 вересня 2019 року (а.с.92).

Проте, всупереч зазначеним вимогам чинного законодавства, до позивача застосовано дисциплінарну відповідальність під час перебування у відпустці.

Стосовно доводів позивача щодо винесення оскаржуваного наказу першим заступником начальника Головаковою В.А., суд зазначає наступне.

Накладання дисциплінарного стягнення за дисциплінарний поступок віднесено до виключної компетенції суб`єкта призначення. Водночас приймати таке рішення суб`єкт призначення зобов`язаний на підставі подання дисциплінарної комісії відповідно до вимог статті 69 Закону № 889, тобто застосований може бути тільки той вид стягнення, що рекомендований дисциплінарною комісією та лише суб`єктом призначення.

Як встановлено з матеріалів справи, наказ від 30 серпня 2019 року №594-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » підписаний першим заступником начальника Головаковою В.А.

Так, відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області "Про розподіл обов`язків між начальником, першим заступником та заступниками начальника Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області" від 26 травня 2017 року №423-к перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області виконує обов`язки начальника Головного управління та/або заступників начальника Головного управління відповідно до Порядку взаємозаміщення керівництва Головного управління у разі їх відстуності.

Доказів того, що на момент прийняття наказу №594-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », тобто 30 серпня 2019 року, в.о. начальника С.Козаков був відсутній і його обов"язки виконувала ОСОБА_5 до суду не надано та в матеріалах справи не містяться.

Тому, суд вважає, що підписання першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області наказу від 30 серпня 2019 року №594-к свідчить про те, що такий підписано не уповноваженою особою.

Крім того, суд наголошує на тому, що ОСОБА_5 як голова дисциплінарної комісії, що була делегована представником керівника (суб`єкта призначення) не могла приймати рішення про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, оскільки суб`єкт призначення делегуючи свого представника до дисциплінарної комісії позбавляє його права в подальшому приймати рішення щодо дисциплінарної відповідальності працівників, відносно яких представник брав участь у розгляді дисциплінарних проваджень, як член дисциплінарної комісії.

Що стосується доводів позивача щодо накладення дисциплінарного стягнення поза десятиденним строком, встановленим законом, то суд зазначає наступне.

Як зазначалось раніше, відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VІІІ, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У даному випадку подання дисциплінарної комісії було надане 02.08.2019 р., а спірний наказ було прийнято Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області лише 30.08.2019, тобто поза межами 10 календарних днів з дня отримання пропозицій та подання Комісії, чим порушено вимоги ч. 11 ст. 69 та ч. 1 ст. 77 Закону України Про державну службу.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що дисциплінарною комісією не доведено ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку, вчиненого державним службовцем ОСОБА_1 , що призвело до прийняття суб`єктом призначення необґрунтованого рішення про накладення на позивача дисциплінарної відповідальності, згідно з наказом Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області від 30.08.2019 №594-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, беручи до уваги, що ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Зважаючи на висновок суду та враховуючи положення статті 139 КАС України, витрати понесені позивачем у даній справі в сумі 768,40 грн. судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області вул. Довженка, 45,Житомир,10002 , про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №594-к від 30.08.2019 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 "

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 768,40 грн (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок) судових витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складене 20 грудня 2019 року

Суддя О.Г. Попова