Справа № 140/3756/19
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2019-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 грудня 2019 року ЛуцькСправа № 140/3756/19
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Ковальчук В.Д., одержавши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 до Управління Державної міграційної служби України у Волинській області в особі Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 звернулася з позовом до Управління Державної міграційної служби України у Волинській області в особі Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області про визнання дій протиправними щодо неоформлення паспорта неповнолітній ОСОБА_2 у формі паспортної книжечки, що передбачено Положенням про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-ХII, зобов`язання оформити та видати ОСОБА_2 паспорт у формі паспортної книжечки з проставленою відміткою місця проживання та вести паспортний облік за раніше встановленими формами - за прізвищем, іменем та по-батькові, роком народження та за місцем реєстрації, без використання будь-якого цифрового ідентифікатора особи (у т. ч. за серією та номером паспорта), без внесення інформації до Єдиного Демографічного реєстру чи будь-яких баз даних і реєстрів та без автоматизованої обробки та передачі персональних даних.

Відповідно до пунктів 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до приписів пункту 9 частини першої статті 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

В позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить визнати протиправними дії відповідача протиправними щодо неоформлення паспорта неповнолітній ОСОБА_2 у формі паспортної книжечки, що передбачено Положенням про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-ХII, зобов`язання оформити та видати ОСОБА_2 паспорт у формі паспортної книжечки з проставленою відміткою місця проживання та вести паспортний облік за раніше встановленими формами - за прізвищем, іменем та по-батькові, роком народження та за місцем реєстрації, без використання будь-якого цифрового ідентифікатора особи (у т. ч. за серією та номером паспорта), без внесення інформації до Єдиного Демографічного реєстру чи будь-яких баз даних і реєстрів та без автоматизованої обробки та передачі персональних даних.

Суд звертає увагу на те, що згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

При цьому, як визначено у частині другій цієї ж статті, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручення ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Аналіз вказаної статті дає підстави для висновку про те, що учасник справи, який володіє адміністративною процесуальною дієздатністю, може особисто брати участь в розгляді адміністративної справи або доручати ведення справи представникові. У разі ж визнання особи судом недієздатною, така участь здійснюється через її опікуна/піклувальника.

Згідно з частиною першою статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Таким чином, чинним законодавством передбачено виключний перелік випадків, коли права, свободи та інтереси можуть представляти законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Це можливе у разі, якщо така особа є малолітньою чи неповнолітньою, тобто не досягла 18-річного віку - віку з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, або ж така особа визнана у встановленому законом порядку недієздатною.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 (мати) звернулась до суду в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 . У свою чергу, у свідоцтві про народження датою народження ОСОБА_2 є 09.12.2001. Даний позов надійшов до суду 18 грудня 2019 року, тобто, на момент надходження позовної заяви до суду (18.12.2019 року) ОСОБА_2 вже виповнилось 18 років, відповідно вона набула адміністративної процесуальної дієздатності та здатна особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки. Тобто, ОСОБА_2 наділена правом самостійно звернутися з даним позовом до суду за захистом своїх порушених прав, свобод та інтересів. Разом з тим, позов підписаний також ОСОБА_2 , однак до позовної заяви не долучено доказу сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення позивача із даним позовом), судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову: немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

З позовної заяви слідує, що позивач заявляє немайнову вимогу, а тому позовна заява повинна бути оплачена судовим збором у сумі 768,40 грн. (0,4 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, частини другої статті 4 Закону №3674-VI, до позовної заяви не долучено документ про сплату судового збору. При цьому, у позові не наведено підстав для звільнення від сплати судового збору ОСОБА_2 згідно із статтею 5 Закону №3674-VI.

Відтак, позивачу ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Крім того, у позовній заяві відповідачем вказано Управління Державної міграційної служби України у Волинській області в особі Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області. Однак Кодекс адміністративного судочинства України не містить положень, за якими орган державної влади чи інший суб`єкт може бути учасником справи "в особі" іншого такого суб`єкта. Визначення відповідачем Управління Державної міграційної служби України у Волинській області в особі Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області не дозволяє чітко встановити, до кого безпосередньо звернені позовні вимоги, що не сприяє вирішенню спору протягом розумного строку.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити відповідача, до якого заявлено позовні вимоги з чітким викладенням змісту позовних вимог щодо нього, а в разі подання позову до декількох відповідачів - змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги. При цьому, суд звертає увагу, що територіальним підрозділом ДМС по місцю проживання неповнолітніх дітей є Ратнівський районний відділ Управління Державної міграційної служби Украйни у Волинській області.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 160 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової редакції позовної заяви разом з її копіями відповідно до кількості учасників справи, у якій: уточнити позивача та відповідача, до якого заявлено позовні вимоги, а також надати докази сплати судового збору у сумі 768,40 грн.

Керуючись статтями 160, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 до Управління Державної міграційної служби України у Волинській області в особі Ратнівського районного відділу Управління Державної міграційної служби України у Волинській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи буде повернуто позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя В.Д. Ковальчук