Справа № 520/6061/19
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 р.Справа № 520/6061/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Зеленського В.В. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., м. Харків, повний текст складено 17.10.19 року по справі № 520/6061/19

за позовом Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про скасування податкової вимоги,

ВСТАНОВИВ:

Концерн "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" (далі - позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), в якому просив суд скасувати податкову вимогу № 91020-57 від 20.05.2019 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року позов Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" - залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову, застосовані Другим апеляційним адміністративним судом згідно постанови від 24.07.2019.

Повідомлено сторін, що заходи забезпечення позову є чинними до набрання законної сили вказаною ухвалою.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду від 17.10.2019 р. та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неправомірність прийнятої ухвали.

Так, в обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зауважує, що його представник не з`явився до суду, не повідомивши причини неявки, лише один раз 17.10.2019 року.

Судове засідання, призначене на 15.08.2019 року, не відбулось з причин, що не залежали від позивача.

У судове засідання, призначене на 17.09.2019 року, представник позивача прибув, але його, в порушення положень ст.55 КАС України, не було допущено до розгляду справи.

Тобто, зазначені в оскаржуваній ухвалі відомості щодо неявки представника позивача у судові засідання 15.08.2019 року та 17.09.2019 року, не відповідають дійсним обставинам справи.

Також, позивач зазначає, що неявці його представника в судове засідання 17.10.2019 року передувало судове засідання 03.10.2019 року, на якому суд дійшов висновку про вирішення всіх питань підготовчого засідання, зазначених у ч. 2 ст.180 КАС України, та за результатами розгляду справи у підготовчому засіданні, застосовуючи положення ч. 2 ст. 183 КАС України, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 17.10.2019 року об 11:30 год.

Враховуючи вказані обставини, в даному випадку, в діях позивача (представника позивача) відсутні ознаки повторності неприбуття в судове засідання, що свідчить про необґрунтоване застосування судом першої інстанції положень п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Крім того, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо неявка позивача перешкоджає розгляду справи (ч. 5 ст. 205 КАС України). Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники не з`явилися у судове засідання, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта (ч. 9 ст. 205 КАС України).

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд, проаналізувавши матеріали справи та враховуючи думки інших учасників справи, повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Натомість, оскаржуване судове рішення суду першої інстанції не містить жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а так само не містить думки представників відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів за відсутності позивача.

Суд першої інстанції, не з`ясувавши наведені обставини та залишивши позов без розгляду, допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Крім того, відповідно до приписів ч. 3 ст.268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

За таких обставин, у суду першої інстанції були відсутні підстави приймати ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин.

Сторони по справі повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Представник позивача подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням у відрядженні за межами Харківської області та неможливістю брати участь в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи наявність в матеріалах справи належних та достатніх доказів для розгляду справи, вважає за можливе здійснювати її розгляд за відсутності представника позивача.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції керувався п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, зазначивши, що розгляд вказаної справи декілька разів відкладався через неявку представника позивача до суду, зокрема, 15.08.2019 року, 17.09.2019 року, 17.10.2019 року. Позивачем суду не повідомлено про причини неявки представника та не надано заяву про розгляд справи без участі представника позивача.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції зауважив, що розгляд вказаної справи декілька разів відкладався через неявку представника позивача до суду, зокрема, 15.08.2019 року, 17.09.2019 року, 17.10.2019 року, і позивачем суду не повідомлено про причини неявки представника та не надано заяву про розгляд справи без участі представника позивача.

Однак, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити на те, що підготовчому судовому засіданню 17.09.2019 року передувало підготовче засідання 04.09.2019 року, до якого представником позивача надано клопотання про відкладення розгляду вказаної справи на іншу дату, у зв`язку із участю представника в іншому судовому засіданні (а.с. 127).

Колегія суддів зазначає, що під повторністю неприбуття в судове засідання необхідно розуміти саме послідовне неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів.

Коли неявка в судове засідання супроводжується клопотанням про відкладення розгляду справи з зазначенням поважних причин неможливості прибуття в судове засідання та наданням відповідних доказів на їх підтвердження, що мало місце у даному випадку, неприбуття в судове засідання позивача не можна вважати повторним.

Також, матеріалами справи підтверджено, що неявці представника позивача в судове засідання 17.10.2019 року передувало судове засідання 03.10.2019 року, на якому суд дійшов висновку про вирішення всіх питань підготовчого засідання, зазначених у ч. 2 ст.180 КАС України, та за результатами розгляду справи у підготовчому засіданні, застосовуючи положення ч. 2 ст. 183 КАС України, закрив підготовче провадження та вперше призначив справу до розгляду по суті на 17.10.2019 року об 11:30 год.

Враховуючи вказані обставини, в даному випадку, в діях позивача (представника позивача) відсутні ознаки повторності неприбуття в судове засідання.

Окрім того, колегія суддів вважає за необхідне зауважити на той факт, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, перейшовши до розгляду справи у письмовому провадженні та постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд не зазначив жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності представника позивача.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року по справі №826/10538/17, від 25 вересня 2019 року по справі №815/1394/18.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Натомість, оскаржувана ухвала суду першої інстанції не містить жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а так само не містить думки представників відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів за відсутності позивача.

За таких обставин, суд першої інстанції, не з`ясувавши наведені обставини та залишивши позов без розгляду, допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Відповідно до ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Виходячи з вищезазначеного, суд першої інстанції неправомірно залишив позовну заяву Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" без розгляду, чим порушив при винесенні рішення норми процесуального права, тому ухвала від 17.10.2019 р. підлягає скасуванню на підставі п. 4 ч. 1 ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України, а справа підлягає поверненню до суду першої інстанції для розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 року по справі № 520/6061/19 скасувати.

Справу за позовом Концерну "Східно-Український Енергетичний Союз Промисловців" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкової вимоги направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді В.В. Зеленський І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 17.12.2019 року