Справа № 320/6855/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2019 року м. Київ № 320/6855/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., ознайомившись з позовною заявою

Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області

до товариства з додатковою відповідальністю «Сквирський цегельний завод «Промінь»

про стягнення заборгованості

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області про стягнення з товариства з додатковою відповідальністю «Сквирський цегельний завод «Промінь» заборгованості на покриття фактичних витрат по виплаті та доставці пенсій, призначених на пільгових умовах, в сумі 26535,36 грн.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу (пункт 3).

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви також додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі по тексту Закон №3674-VI).

Перелік осіб, звільнених від сплати судового збору та випадки звільнення від сплати судового збору, передбачено статтею 5 Закону №3674-VI. Втім, позивач до кола осіб, на яких поширюються пільги щодо сплати судового збору, не відноситься.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позов за своїм характером є майновим, ціна позову становить 26535,36 грн.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року в розмірі 1921,00 грн.

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, позивачеві необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1921,00 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб), оскільки 1,5 відсотка від ціни позову (26535,36 грн.) менше від одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору за звернення до суду з даним адміністративним позовом. Натомість в позовній заяві позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно частини першої статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві (клопотанні) сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

В обґрунтування зазначеного клопотання позивачем вказано на відсутність коштів, призначених на таку мету, а саме сплату судового збору. Втім будь-яких доказів на підтвердження обставин скрутного матеріального стану до матеріалів позову не додано.

Відтак, суд вважає, що заявлене клопотання позивача є необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

Наведені вище обставини свідчать про невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 133, 160, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про стягнення з товариства з додатковою відповідальністю «Сквирський цегельний завод «Промінь» заборгованості залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням номера даної справи, до якої слід додати оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 1921,00 грн. на реквізити Київського окружного адміністративного суду. (інформація щодо реквізитів сплати судового збору за звернення до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за посиланням https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду).

3. Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення ним у встановлений судом спосіб і строк недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява буде повернута відповідно до вимог пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.