Справа № 160/8212/19
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 листопада 2019 року Справа № 160/8212/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Масенка Г.Є.
представника позивача Сидорова Ю.В.
Представника відповідача 1 та 2 Безбабної М.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства Партнер Хімтех до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
23.08.2019 р. Приватне підприємство Партнер Хімтех (надалі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (надалі відповідач 1), Державної фіскальної служби України (надалі відповідач 2, разом відповідачі), з наступними позовними вимогами:
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про включення ПП ПАРТНЕР ХІМТЕХ до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом;
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії регіонального рівня ДФС у Дніпропетровські області №1224344/36181987 від 17.07.2019 р.; №1214402/36181987 від 08.07.2019 р., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 17.05.2019 року, податкової накладної №1 від 20.06.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих на реєстрацію ПП ПАРТНЕР ХІМТЕХ;
В обґрунтуванні позовних вимог вказано, що комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації протиправно відмовлено в реєстрації ПН/РК та протокольним рішенням протиправно внесено ПП «ПАРТНЕР ХІМТЕХ» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Позивач не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків. Самі ж Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 та не затверджені будь-яким наказом ДФС України, а також не зареєстровані в Міністерстві юстиції України. Рішення про включення ПП «ПАРТНЕР ХІМТЕХ» до переліку суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно - правовими актами України, не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до критеріїв ризиковості. Зазначене рішення порушує права та інтереси підприємства з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду матеріали справи 160/8212/19 передана до розгляду судді Віхровій В.С.
У відповідності до ч.1 ст.173 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.
Згідно положень ст.ст.175, 182 КАС України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У строк, встановлений судом, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач - заперечення.
Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (ст.192 КАС України).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.08.2019 р. відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального повного провадження, підготовче судове засідання призначено на 18.09.2018 р. об 11:00 год.
11.09.2019 р. позивачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи належним чином завірених копій документів в якості письмових доказів.
Підготовче судове засідання 18.09.2019 р. було знято з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на періодичному навчанні. Розгляд справи призначено на 09.10.2019 р. об 11:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.09.2019 р. відмовлено у задоволенні клопотання Приватного підприємства «Партнер Хімтех» про розгляд справи в порядку спрощеного провадження (без виклику сторін) у справі.
24.09.2019 р. засобами поштового зв`язку суду від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого повідомлено, що реєстрація податкових накладних в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу, а отже вимоги про зобов`язання зареєструвати ПН є передчасними. Крім того, такі вимоги позову є похідними до ДФС України від вимог ГУ ДФС у Дніпропетровській області, оскільки скасування оскаржуваного рішення є самостійною підставою для реєстрації ПН.
Також, 24.09.2019 р. до суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача 1, згідно якого повідомлено суд про незгоду з вимогами позову з огляду на наступне. ТОВ «Партнер Хімтех» включено до переліку ризикових згідно Протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №223 від 03.08.2018 року (витяг додається), як такого, що відповідає п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку (наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником). Відповідач 1 вважає, що дії контролюючого органу щодо включення до переліку ризикових не створюють жодних правових наслідків для позивача, а отже в даній частині вимог є неналежним способом захисту. За результатами розгляду Комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області пояснень та копій повинних документів, наданих до повідомлень №2 від 12.07.2019 до податкової накладної від 17.05.2019 №1 та від 20.06.2019 до податкової накладної від 20.06.2019 №1 винесені про відмову у реєстрації відповідних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з причини не надання платником податку копій документів, а саме первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні та розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків. Податковим органом вказано, що платником податку здійснено транспортні послуги по перевезенню вантажів, за умови, що власних транспортних засобів не має, оскільки відповідно до фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва за І квартал 2019 року основні засоби складають 58 тис.грн., а також не надано пояснень стосовно здійснення господарських операцій з перевезення та розрахункових документів за надані транспортні послуги. При цьому, надано договір на придбання відповідних транспортних послуг у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , ГУ ДФС у Дніпропетровській області, вид діяльності: інша допоміжна діяльність у сфері транспорту, платник Єдиного податку III групи, дохід за І півріччя 2019 року 187510,0 грн., інформація щодо наявності транспортних засобів та чисельності працюючих відсутня), за умови, що відсутні копії первинних документів рахунки-фактури, акти виконаних робіт, розрахункові документи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 р. заяву про уточнення позовних вимог повернуто позивачу.
У підготовче судове засідання 23.10.2019 р. прибули уповноважені представники сторін. Для надання додаткових пояснень по справі розгляд справи відкладено до 13:00 год. 14.11.2019 р.
У підготовче судове засідання 14.11.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представником позивача були долучені докази по справі та надані пояснення.
Судом ухвалено закінчити підготовче провадження у справі та призначити розгляд справи по суті на 25.11.2019 р. о 09:30 год.
У судове засідання 25.11.2019 прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача просив вимоги позову задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечував, просив у задоволенні позову відмовити.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Згідно підпунктів «а», «б» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України (надалі - ПК України), об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми п.187.1 ст. 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (п.188.1 ст. 188 ПК України).
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (абз. 1 п. 201.7 ст. 201 ПК України).
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Платником податку на додану вартість зареєстровано 10.02.2009 року.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основними видами економічної діяльності позивача зокрема є: КВЕД 52.29 - Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту.
Згідно квитанцій №1 від 23.05.2019 р. до податкових накладних, відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПКУ реєстрація ПН/РК зупинена. ПН/РК відповідають вимогам п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
ТОВ «Партнер Хімтех» включено до переліку ризикових згідно Протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №223 від 03.08.2018 року (витяг додається), як такого, що відповідає п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку (наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником).
Позивачем були подані повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено №2 від 12.07.2019 р. до податкової накладної від 17.05.2019 р. №1 та повідомлення №1 від 20.06.2019 р. до податкової накладної від 20.06.2019 р. №1.
За результатами розгляду Комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області пояснень та копій повинних документів, наданих до повідомлень прийняті Рішення від 17.07.2019 р. №1224344/36181987 та Рішення від 08.07.2019 р. №1214402/36181987 про відмову у реєстрації відповідних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з причини не надання платником податку копій документів, а саме первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні та розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків.
Позивачем були подані скарги на вказані рішення до податкового органу вищого рівня, які за результатом розгляду залишені без задоволення.
Досліджуючи дані рішення на предмет їх відповідності закону, суд виходить з наступного.
Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» від 29.12.2010 №1246 (надалі - Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п. 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п. 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи містить п.201.16 ст. 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 (надалі - Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації) передбачено, що цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.
Згідно квитанцій №1 до спірних податкових накладних реєстрація ПН/РК відповідає пп. 1.6 п. 1 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Водночас, фіскальним органом запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішень про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Відповідно до повідомлень про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено позивачем надані пояснення та долучені первинні документи.
Судом встановлено, що 01.01.2018 р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" №2245-VIII від 07.12.2017 року, яким пункт 201.16 ПК України викладено в такій редакції: «Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України».
На виконання вказаної норми Кабінетом Міністрів України 21.02.2018 року прийнято постанову №117 від 21.02.2018 року "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" (надалі Порядок №117), яка набрала чинності з 22.03.2018 р.
Пунктом 2 Порядку №117 визначено, що платники податку на додану вартість, у яких до 1 грудня 2017 року зупинено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, що діяв до набрання чинності Законом України від 07 грудня 2017 року № 2245-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році", та які станом на 1 грудня 2017 року не подали пояснень і копій документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування, мають право протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/ розрахунку коригування, подати пояснення і копії документів до таких податкових накладних/розрахунків коригування на розгляд комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, порядок роботи яких затверджується цією постановою.
Згідно п. 3 Порядку №117 податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмЧ1,4, де:
D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;
S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;
T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;
P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;
Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.
Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.
Відповідно до п.14 Порядку № 117, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до п.15 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).
Згідно з п.16 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
ДФС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному веб-сайті відомості щодо засобів електронного зв`язку ДФС, якими можуть подаватися письмові пояснення та копії документів.
Згідно п. 2 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами електронний документообіг - сукупність процесів створення, подання, приймання, ідентифікації, оброблення, зберігання, використання електронних документів, які виконуються із застосуванням перевірки цілісності та (у разі необхідності) з підтвердженням факту одержання таких документів; електронні документи - документи (у тому числі податкова звітність, звітність зі сплати єдиного внеску, фінансова та статистична звітність, податкові та акцизні накладні, розрахунки коригування до податкових та акцизних накладних, заяви, довідки, сервісні запити, витяги, договори, повідомлення, рішення, інші документи), які створені в електронній формі з дотриманням вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису, складення, та/або подання, та/або надіслання яких передбачається Податковим кодексом України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання Кодексу, та/або пов`язане з реалізацією прав та обов`язків платника та/або контролюючих органів згідно із нормами Кодексу, та подаються у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку;
Судом встановлено, що у кожному повідомленні, що надійшли на адресу відповідача, зазначено кількість додатків до ного та письмові пояснення в окремій графі.
Відповідно до наданих представником відповідачів до судового засідання роздруківок PrintScrin Журналу розгляду повідомлень щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК, вбачається, що документи подані довільного формату.
Так, щодо податкової накладної №1 від 20.06.2019 р. було додано 3 додатки: Договір з ТОВ «Альфатех», Акт та договір з ФОП ОСОБА_1 , щодо податкової накладної №3 від 17.05.2019 р. 6, а саме: договір з заявкою, акт, договір з ФОП ОСОБА_1 , платіжне доручення, рахунок та ТТН.
Викладене спростовує твердження представника позивача щодо подання усіх необхідних документів разом з повідомленням щодо реєстрації ПН №1 від 20.06.2019 р.
Судом встановлено, що позивачем не було надано розрахункових та транспортних документів.
Суд зазначає, що надання первинних документів на паперових носіях до суду не підтверджує їх належне подання для здійснення реєстрації ПН за допомогою спеціального програмного забезпечення документообігу.
З аналізу наданих до суду документів щодо реєстрації ПН №1 від 20.06.2019 р. не можливо встановити, які документи були первинно подані до реєстрації, які фактично були надані з огляду на те, що в ході судового розгляду справи відповідність назви документів їх змісту не підтверджені (додані до позову документи відрізняються від тих, що подані додатково на вимогу суду у судовому засіданні).
Таким чином, у податкового органу були відсутні у повному обсязі відомості щодо змісту та обсягу проведених господарських операцій та оцінка таких відомостей здійснена не була.
Слідовно суд не має підстав для дослідження первинних документів окремо та/або вцілому на підтвердження здійснення господарських операцій без попереднього висновку (рішення) податкового органу щодо даного питання.
Разом з тим, господарській відносини, що передували ПН №2 від 17.05.2019 р. підтверджені належним чином оформленими та поданими до реєстрації, до суду первинними документами.
Доводи відповідача 1 щодо відсутності транспортних засобів та інформації щодо кількості працюючих у контрагента позивача, не може ставитися відноситься позивачу у провину, оскільки останній не має обов`язку щодо складання такої документації та/або ведення обліку таких даних.
Крім того, в даному випадку, діє принцип індивідуальної відповідальності платника податку.
Пунктом 18 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
Згідно з п.19 Порядку №117 Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Положеннями п.20 Порядку №117 визначено, що зазначені комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до п.21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;
- ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;
- надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Згідно з п.22, п.23 Порядку №117 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.
Комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку:
- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних /розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу;
- щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.
Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 117 (додаток 2 до вказаного Порядку).
Крім того, згідно п.п.5-11 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
ДФС розраховує показники для визначення позитивної податкової історії платника податку щомісяця до 10 числа місяця, що настає за звітним. Розраховані показники стають доступними для платника податку в електронному кабінеті.
Підсумовуючи викладене, судом встановлено наявність підстав для скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 17.05.2019 р., оскільки матеріалами справи підтверджено господарські операції за даною накладною у повному обсязі. Відносно податкової накладної №1 від 20.06.2019 р. суд дійшов висновку про не підтвердження первинними документами господарських відносин з контрагентом-покупцем згідно даної накладної.
Відносно вимоги позивача щодо скасування рішення про віднесення до критерії ризиковості платників податків, суд зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових ТОВ «ПАРТНЕР ХІМТЕХ», є службовою діяльністю працівників ДФС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Як було встановлено судом, підставами включення в порядок денний роботи комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації розгляд питання щодо включення ТОВ «Партнер Хімтех» є матеріали (інформаційна довідка), отримані в рамках Алгоритму затвердженого розпорядженням від 22.03.2018 №124-р (із змінами та доповненнями, діяло на момент прийняття відповідного рішення).
За даними інформаційних баз ДФС встановлено що, а саме фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва за 2017 рік основні засоби складають 5,8 тис.грн., запаси - 4642,4 тисгрн., 1-ДФ за І півріччя 2019 року чисельність працюючих складала - 3 особи за основним місцем роботи та 7 за необхідності (157 ознака), 20-ОПП не подавалось.
При цьому, платником здійснювались експортні операції тракторів гусеничних, реалізація транспортно-експедиційних послуг, запчастин до машин та техніки, робочих лопаток, дроту ММ та мідного, за умови, що придбання складається товарів: металобрухт алюмінію та міді (придбання за ставкою ПДВ 0%, по ланцюгу постачання прослідковується до підприємств ПАТ «Укртелеком» - металобрухт міді та ПАТ «Арселорміттал Кривий Ріг» брухт латуні), послуг переробки давальницької сировини (на суму ПДВ 113,4 тис.грн.), робочі лопатки (на суму ПДВ 512,7 тис.грн., що по ланцюгу постачання придбаваються у постачальника II ланки тч реалізуються покупцю І ланки, який продає нам з І ланки).
Тобто, за даними податкового органу, відсутнє придбання паливно-мастильних матеріалів для здійснення транспортних послуг.
З огляду на вищевикладене Комісією ГУ ДФС у Дніпропетровській області прийнято рішення щодо включення ТОВ «Партнер Хімтех» до переліку ризикових платників податку відповідно до Протоколу від 03.08.2018 р. №223.
Під час розгляду справи позивачем наведені податковим органом дані не спростовані та відносно них жодних пояснень по суті не надано, з огляду на що у суду відсутні підставі вважати неправомірними дії контролюючого органу щодо включення позивача до реєстру ризикових.
Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Зі змісту вищенаведеної процесуальної норми вбачається, що судовому захисту підлягає лише порушене право. В контексті наведеної норми КАС України має значення лише суб`єктивне уявлення особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу позивача суб`єктом владних повноважень на момент звернення до суду. Крім цього, платник податків на власний розсуд визначає, чи порушені його права - рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, проте ці рішення, дія або бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.
Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання тлумачення ч. 2 ст. 55 Конституції України (пункт 1 резолютивної частини Рішення № 6-зп від 25 листопада 1997 року; пункт 1 резолютивної частини Рішення № 9-зп від 25 грудня 1997 року; та пункт 1 резолютивної частини Рішення № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року).
У рішенні № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року Конституційний Суд України зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. З Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Системне тлумачення ст. 55 Конституції України дозволяє дійти висновку, що ч. 2 цієї статті гарантує кожному захист "своїх прав", які були порушені органами державної влади, місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами. Адже саме в такому контексті сформульовано ч.ч. 3, 5 та 6 ст. 55 Конституції України.
Судом враховано, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Приписами ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
За наведених обставин у сукупності, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в частині п.1 позовних вимог, в решті підстави для задоволення позову відсутні.
В порядку розподілу судових витрат в порядку ст.139 КАС України за наслідками розгляду даної справи документально підтверджені судові витрати у розмірі 1921,00 грн. підлягають стягненню з відповідачів пропорційно задоволеним позовним вимогам.
Керуючись ст.ст. 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

Позовну заяву Приватного підприємства Партнер Хімтех до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити частково;
Визнати протиправними та скасувати рішення комісії регіонального рівня ДФС у Дніпропетровські області №1224344/36181987 від 17.07.2019 р.; №1214402/36181987 від 08.07.2019 р., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 17.05.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих на реєстрацію ПП ПАРТНЕР ХІМТЕХ;
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь Приватного підприємства Партнер Хімтех документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 960,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
Стягнути на користь Приватного підприємства Партнер Хімтех документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 960,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 03 грудня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 03.12.19 Суддя Згідно з оригіналом Помічник судді В.С. Віхрова В.С. Віхрова Ю.Ю. Ковтун