Справа № 520/2569/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

"17" грудня 2019 р. № 520/2569/19

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Сагайдак В.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Головного управління державної казначейської служби по Харківській області про зміну порядку та способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2019 р. в адміністративній справі №520/2569/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче об`єднання "Вертікаль" (61007, м. Харків, пр. Індустріальний, 10-К, ) до Головного управління державної казначейської служби по Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18, ), третя особа: Східна ОДПІ м. Харкова ГУДФС у Харківській області (61001, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 17) про стягнення пені, -

В С Т А Н О В И В :

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся заявник, Головне управління Державної казначейської служби у Харківській області, з заявою, в якій, з урахуванням уточнень, просить суд:

змінити порядок та спосіб виконання судового рішення. Всі стягнення, покладені рішенням ХОАС від 28.05.2019 на Головне управління, покласти на державний бюджет.

Сторони у судове засідання не прибули, були повідомлені своєчасно та належним чином про дату, час та місце розгляду заяви.

За приписами ч. 2 ст. 378 КАСУ заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4, ч. 4 ст. 229 КАС України, беручи до уваги, що сторони у судове засідання не прибули, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та подану заяву про встановлення способу та порядку виконання судового рішення, суд встановив наступне.

Рішенням Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.05.2019 р. адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче об`єднання "Вертікаль" (61007, м. Харків, пр. Індустріальний, 10-К, ) до Головного управління державної казначейської служби по Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18, ), третя особа: Східна ОДПІ м. Харкова ГУДФС у Харківській області (61001, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 17) про стягнення пені - задоволено.

Стягнуто з Державного бюджету України в особі ГУ ДКСУ у Харківській області пеню з суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 108509,14 грн. (сто вісім тисяч п`ятсот дев`ять гривень 14 копійок) на користь ТОВ НВО Вертікаль.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління державної казначейської служби по Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче об`єднання "Вертікаль" (61007, м. Харків, пр. Індустріальний, 10-К, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2019 апеляційну скаргу на рішення Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.05.19 повернуто скаржнику.

З програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що позивачем отримані виконавчі листи у справі №520/2569/19.

Відповідно до п.п. 14.1.18 п. 14.1 ст. 14 ПК України у цьому Кодексі поняття вживаються в такому значенні бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Згідно з п. 6.1. ст. 6 ПК України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до п. 9.3 ст. 9 ПК України зарахування загальнодержавних податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Оскільки сплата податків відбувається до Державного бюджету України, то й бюджетне відшкодування з податку на додану вартість підлягає стягненню саме з Державного бюджету України.

Відповідно до пунктів 200.12 та 200.13 ст. 200 ПК України, в редакції, чинній на час закінчення процедури судового розгляду, орган державної податкової служби зобов`язаний був у п`ятиденний строк після закінчення перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету. На підставі отриманого висновку відповідного органу державної податкової служби орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання висновку органу державної податкової служби.

Зазначені положення встановлюють порядок взаємодії державних органів між собою. Тому у разі, коли податковий орган в установлений законом строк не надає відповідний висновок органу державного казначейства, платник вправі скористатись своїм правом на судове оскарження бездіяльності шляхом звернення з позовом про стягнення відповідної суми коштів (повернення бюджетного відшкодування, пені з податку на додану вартість) з державного бюджету.

Отже, у цій справі відповідачем є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган (органи) державної влади. Таким органом у цій справі є Головне управління Державної казначейської служби у Харківській області (яке відповідно до законодавства є органом, який здійснює повернення коштів з державного бюджету).

Відповідно до ч. 5 ст. 246 КАС України у резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та по батькові (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

При цьому необхідності зазначення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номера чи виду рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, наведена вище норма не встановлює, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення.

Отже, у спорах про повернення бюджетного відшкодування та пені з податку на додану вартість спірні суми мають стягуватись з Державного бюджету України.

Отже, резолютивна частина рішення не повинна містити відомостей про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання.

Оскільки рішення суду підлягає виконанню шляхом стягнення спірної суми з Державного бюджету України, судові витрати в справі також підлягають стягненню з Державного бюджету України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 1, 3, 8 ст.378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Ухвалу суду за результатами розгляду питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про зміну порядку та способу виконання судового рішення від 28.05.2019 р.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255, 295, 297, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Головного управління державної казначейської служби по Харківській області про зміну порядку та способу виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2019 р. в адміністративній справі №520/2569/19 задовольнити.

Змінити порядок виконання судового рішення по справі №520/2569/19, виклавши резолютивну частину рішення суду від 28.05.2019 в наступній редакції:

Стягнути з Державного бюджету України пеню з суми бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 108509,14 грн. (сто вісім тисяч п`ятсот дев`ять гривень 14 копійок) на користь ТОВ НВО Вертікаль.

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробниче об`єднання "Вертікаль" (61007, м. Харків, пр. Індустріальний, 10-К, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 17 грудня 2019 р.

Суддя Сагайдак В.В.