Справа № 466/1316/19
Суддя: Луців-Шумська Н. Л.
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 466/1316/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" жовтня 2019 року Шевченківський районний суд м.Львова у складі:

головуючої - судді ЛУЦІВ-ШУМСЬКОЇ Н.Л.

секретар БАЛКОВИЙ Н.Д.

за участю представників сторін УГРИНОВСЬКОЇ Ю.В., РОМАНІВ М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в :

20.02.2019р. ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові та просить постановити рішення, яким поновити йому строк для оскарження постанови начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Цабака В.Я. у м.Львові №0006-вих.-397/8 від 04.02.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та скасувати постанову.

В обґрунтування своїх вимог позивач покликається на те, що вищевказаною постановою №0006-вих.-397/8 від 04.02.2019р. начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабака В.Я на позивача накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 34 000грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Згідно оскаржуваної постанови, проектна документація об`єкта будівництва: «Реконструкція з розширення нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 Львові під ательє для пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови», яка розроблена головним архітектором проекту - позивачем ОСОБА_1 та передана замовнику, ОСОБА_2 , з порушенням вимог законодавства та містобудівної документації, а саме: 1) згідно Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186 поверховість об`єкта після реконструкції складає 3 поверхи з влаштуванням антресолі, однак проектом передбачено влаштування 4-ох поверхового нежитлового приміщення; 2) пунктом 2.1 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186 передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта, що є порушеннями абз.2 ч. 1 ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 3, 4, 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45.

З вказаною постановою позивач не згідний, вважає її незаконною, такою, що підлягає скасуванню, оскільки постанова винесена контролюючим органом із порушенням норм матеріального і процесуального права, при неповному з`ясуванні фактичних обставин справи. Ствердив, що правопорушення, передбачене ч. 1 ст.96-1 КУпАП він не вчиняв, при винесенні оскаржуваної постанови був відсутній, копію постанови отримав 19.02.2019р. засобами поштового зв`язку, а відтак пропустив десятиденний строк на її оскарження з поважних причин, у зв`язку із чим просить суд поновити строк на її оскарження та скасувати постанову.

Ухвалою суду від 25.02.2019р. адміністративний позов прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Відповідачем Інспекцією ДАБК у м.Львові у судовому засіданні 28.03.2019р подано відзив на позов. У ньому відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, вказує на те, що в період з 16.01.2019р. до 22.01.2019р. посадовими особами Інспекції ДАБК у м.Львові було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Реконструкція з розширення нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 під ательє для пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови», за результатами якої складено акт від 22.01.2019р. та протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.96-1 КУпАп відносно головного архітектора проекту ОСОБА_1 . В ході перевірки встановленні порушення містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки щодо поверховості об`єкта реконструкції та щодо отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення. Відносно ОСОБА_1 , було складено протокол про адміністративне правопорушення за порушення п.п.4, 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45. ОСОБА_1 також видано припис від 22.01.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

ОСОБА_1 від підписання документів перевірки відмовився, вони були надіслані йому поштою. В протоколі про адміністративне правопорушення вказувалися дані про час та місце розгляду справи. Однак, на розгляд адміністративної справи ОСОБА_1 не з`явився. Постанова №0006-вих.-397/8 від 04.02.2019р. винесена у відсутності ОСОБА_1 та скерована на його адресу поштою. Відповідач стверджує, що інспекція діяла в межах своїх повноважень та відповідно до законодавства, просить відмовити у позові.

08.04.2019р. позивачем подана відповідь на відзив, якою він спростовує аргументи, наведені у відзиві. Позивач вважає, що відповідач прийшов до безпідставного висновку про порушення ОСОБА_1 вимог проектування в частині поверховості. Вказує, що рішенням виконкому Львівської міської ради від 10.03.2017 року № 186 було затверджено Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на реконструкцію з розширенням громадянкою ОСОБА_2 нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 під ательє пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови, де прописано, що поверховість об`єкта до реконструкції становить два поверхи, після реконструкції - три поверхи з влаштуванням антресолі.

ОСОБА_1 було розроблено робочий проект відповідної реконструкції, який отримав позитивний висновок будівельної експертизи, що підтверджується експертним звітом від 27 квітня 2017 року. В експертному звіті зазначено, що поверховість до реконструкції становить два поверхи, після реконструкції - чотири поверхи.

15.05.2017 року ОСОБА_2 було подано до інспекції ДАБК у м. Львові декларацію про початок виконання будівельних робіт, в якій зазначено поверховість - чотири (в т.ч. антресоль).

22.05.2017р. вказана декларація зареєстрована Інспекцією ДАБК у м. Львові за № ЛВ 21.

26.05.2017 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові проводилась перевірка дотримання законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил за результатами проведення якої складено акт. Під час перевірки вивчалась проектна документація об`єкту будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 під ательє пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови». В ході перевірки, окрім іншого, встановлено, що поверховість об`єкта реконструкції - чотири (в т.ч. антресоль). Жодних порушень, що стосуються поверховості об`єкту реконструкції за результатами заходу контролю виявлено не було. Технічна документація на об`єкт повністю відповідала Містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

У грудні 2018 року відбулось коригування робочого проекту на реконструкцію з розширенням громадянкою ОСОБА_3 . Коригований робочий проект отримав позитивний висновок будівельної експертизи, що стверджується експертним звітом від 17 грудня 2018 року.

При розробленні проекту антресоль було відображено як окремий поверх, що підтверджується технічною документацією на об`єкт реконструкції. Формулювання «три поверхи з антресолю» є тотожним формулюванню «чотири поверхи». Вимоги ДБН В.2.2-23:2009 та ДБН В.2.2-15-2005, на які посилається відповідач у відзиві, не поширюються на дані правовідносини.

Окрім того, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що позивачем порушено пункт 2.1 Містобудівних умов га обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186, яким передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта. Однак, пункт 2.1 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186, на який посилається Відповідач в протоколі, взагалі не встановлює обов`язку отримання нових технічних умов, а встановлює вимоги до гранично допустимої висоти будівель, що складає 11,40 м. (відповідно до містобудівного розрахунку). Крім того, в рішенні виконкому Львівської міської ради № 186 від 10.03.2017р. зазначено про необхідність у встановленому порядку отримати технічні умови на інженерне забезпечення проектованого об`єкта. Посилання на необхідність отримання нових Технічних умов, як це зазначено в протоколі, відсутнє. Попереднім власником об`єкту по вул. Замарстинівська, 120 у м. Львові було отримано технічні умови на водопостачання та водовідведення, приєднання об`єкта до електромереж. Відповідно до ч.1,7 ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічні умови є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до технічних умов можуть вноситися тільки за згодою замовника. Відсутність факту порушення за цим пунктом підтверджується відповідями ПрАТ «Львівобленерно» від 08.02.2019р. та ЛМКП «Львівводоканал» від 08.02.2019р.

У додаткових поясненнях на позов від 05.06.2019р. представник позивача також покликається на закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП. Зазначає, що робочий проект був переданий замовнику ОСОБА_3 08.09.2018р., що стверджується відповідним актом. Отже, правопорушення, якщо воно мало місце, є закінченим з моменту передання проектної документації - 08.09.2018р. Воно не є триваючим. Оскаржувана постанова винесена 04.02.2019р. з пропуском встановленого ст.38 КУпАП двомісячного строку на притягнення до адміністративної відповідальності. Закінчення строку позбавляло відповідача права розпочинати провадження у справі, а у випадку коли таке було розпочато - зобов`язувало його закрити провадження. Цього ним зроблено не було.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, зіславшись на обставини, викладені у поданому до суду позові та відповіді на відзив, додаткових поясненнях.

Представник відповідача в судовому засіданні позов заперечив з мотивів, наведених у відзиві на позов.

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні підтвердила той факт, що 26.05.2017 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові проводилась перевірка на предмет дотримання законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил на об`єкті будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 під ательє пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови». Жодних порушень за результатами заходу контролю виявлено не було, технічна документація на об`єкт відповідала Містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідка, дослідивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1.1 Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові є виконавчим органом Львівської міської ради, який діє на правах самостійного управління, який створений на підставі ухвали міської ради від 26.05.2016 № 505 "Про затвердження структури виконавчих органів Львівської міської ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні".

Згідно з п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до п. 5, 7, 21 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. У відповідності до абз.3 ст.256 КУпАП України, у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Згідно з ч. 2 ст. 26, п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1,2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Судом встановлено, з 16.01.2019р. по 22.01.2019р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові була проведена позапланова перевірка на об`єкті «Реконструкція з розширення нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 під ательє для пошиття одягу з складськими та офісними приміщеннями за рахунок надбудови».

В ході перевірки було встановлено, що проектна документація на відповідну реконструкцію розроблена ПП «Новий Світ», головний архітектор цього проекту ОСОБА_1 Перевіркою встановлено порушення Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017р. №186 щодо поверховості об`єкта реконструкції та п.2.1 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017р. №186 яким передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта.

За результатами позапланової перевірки складено акт перевірки №47 від 22.01.2019р.

22.01.2019р. головним спеціалістом відділу інспекційної роботи ІДАБК у м.Львові щодо головного архітектора проекту Білого Ю.К. було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.96-1 КУпАп - порушення п.п.3,4,9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45.

Крім того, складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил від 22.01.2019р.

ОСОБА_1 від підписання документів перевірки, протоколу відмовився, вони були надіслані йому поштою супровідним листом від 25.01.2019р.

У подальшому, постановою начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабака В.Я від 04.02.2019р. №0006-вих-397/8 позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 34 000 гривень.

Згідно оскаржуваної постанови, порушення ОСОБА_1 вимог законодавства полягають в тому, що: 1) згідно Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186 поверховість об`єкта після реконструкції складає 3 поверхи з влаштуванням антресолі, однак проектом передбачено влаштування 4-ох поверхового нежитлового приміщення; 2) пунктом 2.1 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 10.03.2017 року № 186 передбачено отримання нових технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта, однак такі відсутні. Це є порушеннями п. 3,4,9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45.

Оскаржувана постанова винесена у відсутності ОСОБА_1 , про що зазначено у самій у постанові. Відповідачем не надано суду доказів на підтвердження належного та своєчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи щодо притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.п.9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Разом з цим, згідно п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з направленням на проведення такого заходу, його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

За змістом ч.ч.1,2 ст.254 КУпАП України, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Як уже зазначено судом, доказів належного повідомлення позивача про розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності суду відповідачем не подано.

Суд відхиляє пояснення представника відповідача про те, що в протоколі про адміністративне правопорушення, який позивачу було скеровано поштою, містились дані про час та місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи від позивача не надходило, тому справа була розглянута у відсутності позивача. Даних про своєчасне отримання цього протоколу ОСОБА_1 суду не надано.

Наведена обставина ставить під сумнів справедливість провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки під час розгляду справи відповідачем позивач був позбавлений можливості скористатися передбаченими ст.268 КУпАП правами, зокрема ознайомитися з матеріалами справи, надати пояснення, докази, заявляти клопотання; скористатися юридичною допомогою адвоката. Це дає підстави для висновку про неповне з`ясування обставин справи, ступеня винуватості особи, наявність чи відсутність в діях складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Оскаржувану постанову №0006-вих.-397/8 від 04.02.2019р. про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП ОСОБА_1 отримав 19.02.2019р. засобами поштового зв`язку.

Крім того, відповідно до ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через 2 місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Встановлено, що робочий (коригований) проект, розроблений головним архітектором проекту ОСОБА_1 , було передано замовнику ОСОБА_2 08.09.2018р., що підтверджується актом прийому-передачі.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 11.04.2018р. у справі №804/401/17, триваючим є правопорушення, пов`язане з тривалим неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваюче правопорушення характеризується тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Отже, у даному випадку правопорушення є закінченим з часу подання проектної документації, тобто правопорушення вчинено 08.09.2018р.

Оскаржувану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності винесено 04.02.2019р., після завершення двомісячного строку для накладення адміністративного стягнення.

За таких обставин, оскаржувана постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП, залишатися в силі не може.

Суд вважає, що оскаржувану постанову слід скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.6,8,9,10,72-77,143,241,242,243,244,245, 286 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Скасувати Постанову начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові №0006-вих.-397/8 від 04.02.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 11.12.2019р.

Суддя Н. Л. Луців-Шумська