Справа № 120/4107/19-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

16 грудня 2019 р. Справа № 120/4107/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали позовної заяви приватного підприємства "Будцентр-Т" (, місцезнаходження: вул. Соборна, 27, смт. Тростянець, Вінницька область, 24300) до Державної фіскальної служби України (, площа Львівська, 8, м. Київ, 04053), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Вінницькій області (Тростянецьке управління, Тростянецька ДПІ) (код органу 0220, місце знаходження: вул. Соборна, 27, смт. Тростянець, Вінницька область, 24300) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

09.12.2019 до суду надійшла позовна заява ПП "Будцентр-Т" до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Вінницькій області (Тростянецьке управління, Тростянецька ДПІ), в якій позивач просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, за № 1201542/42030687 від 24.06.2019, № 1048272/42030687 від 11.01.2019, № 1201544/42030687 від 24.06.2019, № 1201545/42030687 від 24.06.2019, № 120/15443/42030687 від 24.06.2019, № 1201546/42030687 від 24.06.2019, № 1201547/42030687 від 24.06.2019, № 12015441/42030687 від 24.06.2019, № 1311030/42030687 від 21.10.2019, № 1310999/42030687 від 21.10.2019, № 1311027/42030687 від 21.10.2019, № 1311017/42030687 від 21.10.2019, № 1311001/42030687 ві21.10.2019, № 1307287/42030687 від 15.10.2019 про відмову у реєстрації податкових накладних № 1 від 31.10.2018 (додаток № 2 до податкової накладної № 2 від 11.10.2018 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників), № 19 від 30.11.2018, № 6 від 25.04.2019, № 7 від 28.05.2019, № 8 від 28.05.2019, № 9 від 28.05.2019, № 10 від 05.06.2019, № 11 від 10.06.2019, № 23 від 22.08.2019, № 24 від 22.08.2019, № 25 від 22.08.2019, № 26 від 22.08.2019, № 27 від 22.08.2019 та № 28 від 22.08.2019;

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, за квитанціями про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 15.07.2019, № від 15.07.2019, № від 15.07.2019, № від 12.07.2019 про зупинення реєстрації податкових накладних позивача № 12 від 19.06.2019, № 13 від 25.06.2019, № 14 від 25.06.2019 та № 15 від 27.06.2019;

- зобов`язати відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні позивача за № 1 від 31.10.2018 (додаток № 2 до податкової накладної № 2 від 11.10.2018 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників), № 19 від 30.11.2018, № 6 від 25.04.2019, № 7 від 28.05.2019, № 8 від 28.05.2019, № 9 від 28.05.2019, № 10 від 05.06.2019, № 11 від 10.06.2019, № 23 від 22.08.2019, № 24 від 22.08.2019, № 25 від 22.08.2019, № 26 від 22.08.2019, № 27 від 22.08.2019 та № 28 від 22.08.2019.

Перевіривши позовну заяву і додані до неї матеріали, приходжу до висновку, що позовну заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161, 172 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

1. Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 8 липня 2011 року.

Так, відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 1, 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір сплачується в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 цього Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 становить 1921 грн.

Як видно з позовної заяви, позовні вимоги ПП "Будцентр-Т" мають характер немайнового спору, оскільки стосуються скасування рішення суб`єкта владних повноважень та зобов`язання його вчинити пенвні дії.

Таким чином, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 1921 грн за кожну немайнову вимогу.

Згідно з прохальною частиною позовної заяви позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: № 1201542/42030687 від 24.06.2019, № 1048272/42030687 від 11.01.2019, № 1201544/42030687 від 24.06.2019, № 1201545/42030687 від 24.06.2019, № 120/15443/42030687 від 24.06.2019, № 1201546/42030687 від 24.06.2019, № 1201547/42030687 від 24.06.2019, № 12015441/42030687 від 24.06.2019, № 1311030/42030687 від 21.10.2019, № 1310999/42030687 від 21.10.2019, № 1311027/42030687 від 21.10.2019, № 1311017/42030687 від 21.10.2019, № 1311001/42030687 від 21.10.2019, № 1307287/42030687 від 15.10.2019 про відмову у реєстрації податкових накладних № 1 від 31.10.2018 (додаток № 2 до податкової накладної № 2 від 11.10.2018 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників), № 19 від 30.11.2018, № 6 від 25.04.2019, № 7 від 28.05.2019, № 8 від 28.05.2019, № 9 від 28.05.2019, № 10 від 05.06.2019, № 11 від 10.06.2019, № 23 від 22.08.2019, № 24 від 22.08.2019, № 25 від 22.08.2019, № 26 від 22.08.2019, № 27 від 22.08.2019 та № 28 від 22.08.2019 також за квитанціями про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № від 15.07.2019, № від 15.07.2019, № від 15.07.2019, № від 12.07.2019 про зупинення реєстрації податкових накладних позивача № 12 від 19.06.2019, № 13 від 25.06.2019, № 14 від 25.06.2019 та № 15 від 27.06.2019.

Отже, позивачем фактично заявлено 18 вимог немайнового характеру, а тому при зверненні до адміністративного суду з такими вимогами позивач мав би сплатити 34578,00 грн. Водночас згідно з доданим до позовної заяви платіжним дорученням № 495 від 04.12.2019 фактично сплачено 16013,12 грн, тобто сума недоплати становить 18565,00 грн.

2. Крім того, за змістом п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Так, позивач визначив відповідачем у справі за його позовом Державну фіскальну служби України.

Проте зі змісту оскаржуваних рішень, а саме № 1201542/42030687 від 24.06.2019, № 1201544/42030687 від 24.06.2019, № 1201545/42030687 від 24.06.2019, № 120/15443/42030687 від 24.06.2019, № 1201546/42030687 від 24.06.2019, № 1201547/42030687 від 24.06.2019, № 12015441/42030687 від 24.06.2019 вбачається, що їх підписав Мартенюк О.Ф., як голова комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДФС у Вінницькій області.

Суд зауважує, що відповідно до п. 19 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Таким чином, вищевказані рішення, з якими не погоджується позивач, прийняті саме комісією регіонального рівня, а саме Головного управління ДФС у Вінницькій області, тоді як останнє визначене як третя особа, хоча фактично має бути співвідповідачем.

3. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач, серед іншого, оскаржує рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 1048272/42030687 від 11.01.2019. Проте до суду звернувся лише 09.12.2019.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду в цій частині позовних вимог, однак не подав заяви про поновлення такого строку з доказами поважності пропуску такого.

При цьому суд зауважує, що згідно з висновками Верховного Суду, наведеними у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, при зверненні платника податків до адміністративного суду у справах цієї категорії застосовуються саме строки, визначені Кодексом адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

В силу положень ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас позивач не подав заяви про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами щодо оскарження рішення № 1048272/42030687 від 11.01.2019 та не надав доказів поважності його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

4. Крім того, всупереч вимогам пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено код ЄДРПОУ третьої особи, а зазначена адреса третьої особи не відповідає місцезнаходженню Головного управління ДПС (ДФС) у Вінницькій області, як юридичної особи.

Згідно з пп. 3, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 61, 172 цього Кодексу, та чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ПП "Будцентр-Т" належить залишити без руху з наданням особі, яка її подала, розумного строку для усунення виявлених судом недоліків, а саме:

1) надання суду доказів доплати судового збору в розмірі 18565,00 грн за наступними реквізитами: УК у м. Вінниці/м. Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), МФО UA6084001, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

2) подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

3) приведення позовної заяви у відповідність з вимогами статті 160 КАС України шляхом усунення тих недоліків, про які зазначено в ухвалі суду.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву приватного підприємства "Будцентр-Т" до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління ДФС у Вінницькій області (Тростянецьке управління, Тростянецька ДПІ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 днів з дня вручення (отримання) її копії.

3. Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву, для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович