Справа № 320/3958/19
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2019 року справа № 320/3958/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася Державна архітектурно-будівельна інспекція України з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд зобов`язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовані об`єкти будівництва, а саме: господарські будівлі та споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачем зазначено, що враховуючи ті факти, що позивач без отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки, без отримання права на виконання будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту збудував господарські будівлі та споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 , позивач вважає, що такі об`єкти мають всі ознаки самочинного будівництва. З тих підстав, що на час звернення позивача до суду відповідачем не виконано вимог приписів, прийнятих за результатами перевірок, є підстави для зобов`язання відповідача знести такі об`єкти самочинного будівництва.

Ухвалою суду від 29.07.2019 відкрито загальне позовне провадження у даній адміністративній справі.

Відповідач своїм правом, передбаченим статтею 162 КАС України, не скористався, заяви по суті справи до суду не надав.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

У відповідності до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У ч. 2 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено що, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Пункт 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017року №408) визначає Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У п. 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом №1000 від 08.09.2015 року (у редакції, що затверджена наказом Держархбудінспекції №1101 від 12.10.2015 року) зазначено, що Департамент є територіальним органом-структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до п. З основним завданням Департаменту є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» на території Київської області.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 серед підстав для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності..

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (даний пункт викладений в редакції Постанови №553 на момент складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

П. 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п. 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

П. 17 Порядку №553 визначає, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

П. 19 Порядку №553 передбачає , що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Також, відповідно до п. 21 Порядку №553 передбачено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

За нормами п. 3 ч. 3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

Припис є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб`єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення. Підставою для винесення припису є виявлення порушень вимог законодавства за результатами проведеної перевірки.

Таким чином, за своєю правовою сутністю припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога інспектора, яка оформляється, вручається (надсилається) керівникам юридичних осіб та фізичним особам (у тому числі керівникам суб`єктів господарювання та фізичним особам - підприємцям) щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються, в тому числі, без проведення інженерних вишукувань, без отримання вихідних даних на проектування (містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки або будівельний паспорт, технічні умови, завдання на проектування), без розробленої та затвердженої належним чином проектної документації та без документу що надає право на виконання будівельних робіт.

Так, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015року №976, колективного звернення, вх. №Ю/Ю-КО-1809/3 від 18.09.2017р. та направлення для проведення позапланової перевірки від 17.10.2017року №847.17/02 у період з 19.10.2017року до 30.10.2017року проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об`єкта «будівництво господарських будівель та споруд» за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки встановлено, що замовником будівництва гр.. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 виконані будівельні роботи з добудови господарської будівлі (сараю для свійських тварин, розміром в плані 9,4*8,0м) на відстані 5,5м від житлового будинку розташованого на суміжній земельній ділянці та по межі фактичного використання земельної ділянки, без отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки, без отримання права на виконання будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту.

Також, вищезазначена господарська будівля (сарай для свійських тварин), розташована без отримання вимог абз. 3 п. 3.25*, а також протипожежних та санітарних норм визначених п. 3.35 ДБН 360- 92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами зазначеної перевірки складено акт №Т-3110/, який містить інформацію про суть виявленого порушення.

Окрім того, серед іншого, замовнику надано припис №С-3110/2 від 31.10.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано усунути виявлені порушення до 03.01.2018.

Перевірка проходила в присутності суб`єкта містобудування ОСОБА_1 , який відмовився від отримання матеріалів перевірки.

Варто зазначити, що як було зазначено вище, за нормами ч. 3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що приписи органів державного архітектурно-будівельного контролю є обов`язковим до виконання.

Також, відповідно до п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, а також подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до с. 5 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розробка містобудівної документації, Проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів.

Частиною 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після:

подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт, врегульовано Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (ч. 2 вказаної статті Закону).

Однак, як було встановлено в ході проведення вказаної перевірки, в супереч вимогам чинного законодавства, вищевказаний об`єкт будівництва будується відповідачем без розробленої та затвердженої належним чином проектної документації та без документу що надає право на виконання будівельних робіт.

Також, відповідно до п. 7 Порядку № 553, однією з підстав для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

На підставі зазначеного, в подальшому, з метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності - гр. ОСОБА_1 вимог приписів Департаменту про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.10.2018 №С-3110/1, позивачем проведено позапланову перевірку та встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимоги зазначеного припису не виконано.

За результатами повторної перевірки відповідача, Департаментом складено відповідний акт № Т- 0503/1, який містить інформацію про суть виявленого порушення.

Окрім того, замовнику будівництва було повторно видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №С- 0503/1 від 05.03.2018 року, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення до 07.05.2018.

Вказана перевірка проводилась у присутності відповідача, який відмовився від отримання матеріалів зазначеної перевірки, про що у зазначених документах зроблено відповідних запис.

Оскільки відповідач відмовився від отримання матеріалів перевірки, їх було направлено засоби поштового зв`язку.

Також, в подальшому, на виконання вимог приписів п. 7 Порядку № 553, з метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності - гр. ОСОБА_1 вимог припису Департаменту про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-0503/1 від 05.03.2018, позивачем проведено позапланову перевірку та встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимоги зазначеного припису не виконано.

За результатами повторної перевірки відповідача, Департаментом складено відповідний акт № Т- 0407/2, який містить інформацію про суть виявленого порушення.

Вказана перевірка проводилась у присутності відповідача, який відмовився від отримання матеріалів зазначеної перевірки, про що у зазначених документах зроблено відповідних запис.

Оскільки відповідач відмовився від отримання матеріалів перевірки, їх було направлено засоби поштового зв`язку.

Також, в подальшому, на виконання вимог приписів п. 7 Порядку № 553, з метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності - гр. ОСОБА_1 вимог припису Департаменту про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-0503/1 від 05.03.2018, позивачем проведено позапланову перевірку та встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимоги зазначеного припису не виконано.

За результатами повторної перевірки відповідача, Департаментом складено відповідний акт № Т- 0502/1 від 05.02.2019, який містить інформацію про суть виявленого порушення.

Вказана перевірка проводилась у присутності відповідача, який відмовився від отримання матеріалів зазначеної перевірки, про що у зазначених документах зроблено відповідних запис.

Оскільки відповідач відмовився від отримання матеріалів перевірки, їх було направлено засоби поштового зв`язку.

Також, в подальшому, на виконання вимог приписів п. 7 Порядку № 553, з метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності - гр. ОСОБА_1 вимог припису Департаменту про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-0503/1 від 05.03.2018, позивачем проведено позапланову перевірку та встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимоги зазначеного припису не виконано.

За результатами повторної перевірки відповідача, Департаментом складено відповідний акт № Т- 1305/1 від 13.05.2019, який містить інформацію про суть виявленого порушення.

Вказана перевірка проводилась у присутності відповідача, який відмовився від отримання матеріалів зазначеної перевірки, про що у зазначених документах зроблено відповідних запис.

Оскільки відповідач відмовився від отримання матеріалів перевірки, їх було направлено засоби поштового зв`язку.

Відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на день звернення з даним позовом до суду, відсутня інформація щодо видачі документів дозвільного та декларативного характеру на початок виконання підготовчих та будівельних робіт, на земельній ділянці за вищевказаною адресою, чим порушено вимоги п.п. а п. 3, ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Тобто, станом на момент звернення до суду з вказаним позовом, встановлено невиконання вимог Приписів винесених за результатами проведених позивачем перевірок.

Суд наголошує, що за весь час здійснення заходів з державного архітектурно-будівельного контролю, Департамент у встановленій законом формі видав відповідачу три припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак відповідач ухиляється від їх виконання, чим грубо порушує положення ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом з тим у суду відсутня інформація щодо скарження відповідачем вищевказаних приписів як в адміністративному, так і в судовому порядку, як і інформації про їх скасування, у зв`язку з чим, вони є чинними та обов`язковими для виконання, однак такі приписи свідомо не виконуються та ігноруються відповідачем.

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї із наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети: відсутній належний дозвіл на будівництво: відсутній належним чином затверджений проект: під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

Відповідно до ч. 7 ст. 376 ЦК України передбачено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Виходячи з інформації наведеної в даній позовній заяві, в результаті проведених Позивачем перевірок, встановлено наявність порушення умов передбачених ч. 1 ст. 376 ЦК України, а саме:

- відсутній належний дозвіл на будівництво. Як було зазначено вище, станом на день звернення з даним позовом до суду відсутня інформація щодо видачі документів дозвільного та декларативного характеру на початок виконання підготовчих та будівельних робіт, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 .

- під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

Так, перевірками державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що відповідачем порушено вимоги п. 3.25* ДБН 360-92 *** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень.

Таким чином, об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1- відповідає всім умовам передбаченим частиною першою статті 376 ЦК України, а отже відноситься до самочинного будівництва.

У зв`язку з тим, що перебудова об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1, таким чином, щоб він відповідав вимогам законодавства, а саме усунення порушень будівельних норм і правил, отримання дозволу на будівництво є неможливим, то відповідно частин четвертої та сьомої статті 376 ЦК України відповідний об`єкт будівництва підлягає знесенню за рахунок особи, що здійснює самочинне будівництво.

Відповідно до положень статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі. орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України х розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва):

Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови.

В інших випадках суд за позовом відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування може на підставі частини сьомої статті 376 ЦК зобов`язати забудовника здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об`єкта нерухомості, який побудовано чи будується з істотними відхиленнями від проекту або з істотним порушенням основних будівельних норм і правил, у тому разі, коли таке будівництво суперечить суспільним інтересам, порушує права інших осіб, коли порушення будівельних норм і правил є істотним, а також є технічна можливість виконати перебудову.

Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна.

Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову.

Погодження забудовника на перебудову при розгляді справи про знесення самочинного будівництва за можливості перебудови, якщо це підтверджено, є підставою для відмови в позові лише тоді, коли рішення суду, яке набрало законної сили, про зобов`язання здійснити перебудову не виконано не з вини забудовника, про що державним виконавцем складено відповідний акт.

Аналогічна правова позиція наведена в Постанові Верховного Суду України від 24 червня 2015 року № 6-381цс15

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Узагальнюючи положення чинного законодавства України, беручи до уваги обставини наведені в даній позовній заяві, можливо дійти висновку, що відповідач повинен знести об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Будь-яких доказів, які б спростували доводи позивача про здійснення відповідачем самочинного будівництва та щодо наявності визначених у законі підстав для його знесення, відповідач не надала.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно збудовані об`єкти будівництва, а саме: господарські будівлі та споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Терлецька О.О.