Справа № 160/10107/19
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 грудня 2019 року Справа № 160/10107/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі клопотання позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, встановлення наявності компетенції, -

ВСТАНОВИВ:

17.10.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з позовом до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради (далі - управління, відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради, яка виявилася у порушенні режиму розгляду заяви ОСОБА_1 від 20.09.2018 року, відповідно до порядку ст. ст. 18, 19 Закону України «Про звернення громадян», ст. ст. 9, 29, 33, 45 Закону України «Про інформацію», зазначивши вимоги закону, які було порушено згідно зі ст. 249 КАС України;

- визнати протиправною бездіяльність Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради, що виявилася у невжитті заходів усунення причин, які породжують подання скарги ОСОБА_1 від 14.05.2019 року вх. № 590 і заяви ОСОБА_1 від 03.06.2019 року вх. № 625;

- захистити права ОСОБА_1 на інформацію, зазначивши окремим пунктом рішення, що без винесення за результатами розгляду звернення нормативно-правового акту, Управлінням праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради, скарга ОСОБА_1 від 14.05.2019 року за вх. № 590 і заява ОСОБА_1 від 03.06.2019 року за вх. № 625 вважаються належно не розглянутими;

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради протягом 15-ти днів надати негайно копію рішення від 26.02.2019 року у справі № 215/3060/18 Дніпропетровського окружного адміністративного суду і надати копію правового акту, яким Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради забороняє надати ОСОБА_1 довідку, де буде зазначено, що ОСОБА_1 постійно надає послуги по догляду за особою з інвалідністю, а також індивідуальним актом визначити місце його мешкання, відповідно до ст. ст. 3, 19, 22, 33, 71 Конституції України;

- захистити права ОСОБА_1 , пов`язані з виборчим процесом, захистом соціальних прав, свободою пересування та вільним вибором місця проживання, відповідно до ст. ст. 3, 19, 22, 33, 46, 69 - 71 Конституції України, шляхом встановлення наявності компетенції (повноважень) Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради прийняти рішення по складенню акта про місце перебування ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , за якою ОСОБА_1 надає соціальні послуги інваліду для складання і надання довідки про склад сім`ї.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що вважає протиправною бездіяльність відповідача, що виявилась у порушенні режиму розгляду його заяви від 20.09.2018 року, відповідно до порядку ст. ст. 18, 19 Закону України «Про звернення громадян», ст. ст. 9, 29, 33, 45 Закону України «Про інформацію», а також, бездіяльності відповідача, що виявилась у невжитті заходів усунення причин, які породжують подання скарги ОСОБА_1 від 14.05.2019 року вх. № 590 і заяви ОСОБА_1 від 03.06.2019 року вх. № 625. Це, за поясненнями позивача, має наслідком порушення його права на інформацію, права на визначення місця його мешкання, виборчих та соціальних прав, свободою пересування та вільним вибором місця проживання, відповідно до ст. ст. 3, 19, 22, 33, 46, 69 - 71 Конституції України. Відповідно до вимог позивача, за наслідками встановлення судом порушень відповідачем його прав та свобод необхідно зазначити закон, вимоги якого порушені, згідно з положеннями ст. 249 КАС України.

Ухвалою суду від 22.10.2019 року було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) та заперечень на відповідь на відзив, а позивачу - відповіді на відзив.

Позивач звернувся до суду з клопотаннями про винесення окремої ухвали відповідно до ст. 249 КАС України. В обґрунтування своїх клопотань позивач зазначив, що відзив на позов відповідача не відповідає вимогам КАС України щодо форми відзиву, тому його слід відхилити та повернути відповідачу, вважати його ненаданим. Також, позивач посилається на те, що ухвалою суду слід надати визначеності надрукованим листам відповідача від 03.10.2018 року за вих. № 6318, від 07.06.2019 року за вих. № 3349, від 12.09.2019 року за вих. № 3171 до початку розгляду справи по суті, встановивши наявність або відсутність обставин (фактів), бо лист не є дією. З урахуванням цього, позивач зазначає, що ухвалою суду слід надати визначеності факту направлення саме такого тексту листів від 03.10.2018 року за вих. № 6318, від 07.06.2019 року за вих. № 3349, від 12.06.2019 року за вих. № 3171, встановити час розгляду його звернень і осіб, які приймали рішення після їх розгляду, надати визначеності факту наявності поштового повідомлення, свідків, подій і встановити факт отримання адресатом листів за вих. № 6318, від 07.06.2019 року за вих. № 3349, від 12.06.2019 року за вих. № 3171. З урахуванням цього, позивач просить суд встановити порушення відповідачем закону та застосувати до відповідача положення ст. 249 КАС України.

Суд зазначає, що клопотання позивача узагальнено містять його вимоги про винесення судом щодо відповідача окремої ухвали, відповідно до вимог ст. 249 КАС України, тому, вони розглядаються судом в одній ухвалі.

Суд, вивчивши доводи позивача, викладені в клопотаннях, проаналізувавши положення КАС України, дійшов наступних висновків.

Як вбачається зі змісту клопотань позивача, він не погоджується з викладеними у відзиву на позов фактами, наданими на їх підтвердження письмовими доказами, посилається на порушення відповідачем норм КАС України щодо оформлення відзиву на позов, з урахуванням чого, просить суд встановити порушення закону та застосувати до відповідача положення ст. 249 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 159 КАС України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З урахування цього, суд зазначає, що принцип змагальності сторін під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, учасники справи реалізують, обґрунтовуючи свої доводи чи заперечення, надаючи докази на їх підтвердження, та мають право подавати до суду заяви по суті справи у спрощеному позовному провадженні.

Водночас, невідповідність форми відзиву не може слугувати підставою для невизнання фактів, викладених у ньому, або його відхилення судом. Тим більше, суд не бере до уваги посилання позивача щодо невідповідності відзиву відповідача загальним вимогам щодо форми та змісту письмової заяви, бо такі вимоги у ст. 167 КАС України визначені для письмових заяв, клопотань, заперечень проти заяв і клопотань, а не заперечень по суті позовних вимог, викладених у відзиві на позов. Також, КАС України розрізняє письмові заяві, клопотання та заперечення на них та заяви по суті справи, до яких належить і відзив на позов.

Відповідно до ст. 249 КАС України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень, якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши норми КАС України, суд доходить висновку, що вимоги позивача про застосування до відповідача ст. 249 КАС України є передчасними. Адже, відповідно до вимог КАС України, всі документи надаються на вимогу суду, їм надається оцінка під час судового розгляду справи по суті. Тобто, у суду відсутні підстави для надання оцінки доказам, наявним в матеріалах справи, до початку розгляду справи по суті. Норми КАС України надають відповідачу право висловити свою правову позицію письмово, у разі ненадання відзиву на позов, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

Крім того, суд зазначає, що уся вхідна кореспонденція надходить до суду та реєструється в автоматизованому порядку. Це передбачено положеннями Інструкції з діловодства в адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 року № 174.

Так, відповідно до п. 2.1.1, п. 2.1.2, п. 2.1.3, п. 2.1.15 Інструкції, основним принципом реєстрації документів є однократність. Кожний документ реєструється в суді лише один раз: вхідні документи - у день їх надходження або не пізніше наступного дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створені у суді документи - у день підписання або затвердження. У разі передачі зареєстрованого документа з одного структурного підрозділу до іншого такий документ повторно не реєструється, а передається згідно з резолюцією керівництва суду службою діловодства (канцелярією) з відміткою в автоматизованій системі документообігу суду.

Уся кореспонденція, що надходить до суду, приймається та реєструється службою діловодства (канцелярією).

Під час приймання кореспонденції перевіряється цілісність конвертів або пакетів, відповідність їх адресування.

Реєстрація документів здійснюється в автоматизованій системі документообігу суду.

Тобто, відзив на позов не може бути повернений судом відповідачу без наявних на те правових підстав, як і не може безпідставно не враховуватись судом при розгляді справи по суті.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотань позивача про винесення окремої ухвали, відповідно до ст. 249 КАС України, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 159, 248, 249, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань позивача про винесення окремої ухвали в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, встановлення наявності компетенції - відмовити.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Лозицька