Справа № 420/2999/19
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/2999/19
Головуючий в 1 інстанції: Стефанов С. О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І.О.,

суддів Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.

за участі секретаря Скоріної Т.С.

представника апелянта Легенченко О. А.;

представника відповідача Мунтяна Є. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 липня 2019 року у справі за позовом Приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2019 року приватне підприємство комерційна фірма «Багира і Ко» (далі ПП КФ «Багира і Ко») звернулося до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДФС в Одеській області (далі ГУ ДФС в Одеській області) в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року, яким застосовано штраф за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів в сумі 52 673,74 грн.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач наголошував, що затримка реєстрації податкових накладних відбулась не з його вини, а у зв`язку із виходом з ладу серверу ДФС. Технічні проблеми серверів ДФС не можуть бути підставою для накладення штрафу на платника податків.

Отже, позивач вважав, що відсутність вини унеможливлює притягнення до відповідальності за податкове правопорушення.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 12 липня 2019 року, ухваленого за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, позов ПП КФ «Багира і Ко» задоволено частково.

Суд визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року в частині стягнення штрафу за порушення строків реєстрації податкової накладної №325 від 22.12.2018 року в сумі 223,04 грн.

У задоволенні іншої частини позову відмовив.

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив із того, що податкова накладна №325 від 22.12.2018 року на суму ПДВ 2 230,42 грн. подавалася на реєстрацію до закінчення граничного терміну її реєстрації, а саме: 15.01.2019 року о 16:26 год. Проте, квитанція №1 про прийняття вказаної податкової накладної надійшла лише 17.01.2019 року о 08:38 год.

Оскільки це відбулось не з вини платника податків, а з причини виходу з ладу одного з серверів ДФС, який відновив свою роботу 15.01.2019 року о 17:30 год., підстави для застосування штрафу у сумі 223,04 грн. відсутні.

Щодо порушення строку реєстрації податкової накладної №448 від 31.12.2018 року на суму ПДВ 524 507,01 грн. суд вважав, що на момент її відправлення на реєстрацію, у позивача не існувало на рахунку достатнього ліміту для проведення реєстраційних дій в ЄРПН, а тому дії контролюючого органу щодо накладення штрафу в сумі 52 450,70 грн. є законними.

Суд критично поставився до посилань представника позивача, що останній був позбавлений можливості дізнатися про наявність ліміту, адже, відповідно до розд.11 Інструкції щодо використання комп`ютерної програми «M.Е.DOC IS», мав можливість отримати вказану інформацію.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, в частині відмови в задоволенні позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ПП КФ «Багира і Ко» подало апеляційну скаргу в якій просить його скасувати у вказаній частині та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги апелянт зазначає, що у нього є два варіанти отримати відомості про наявність ліміту ПДВ.

Перший варіант це отримання відповіді на запит щодо суми податку, на яку платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні в програмі «M.Е.DOC IS».

Другий варіант самостійно дізнатися за допомогою програми «M.Е.DOC IS».

Проте, враховуючи, що відповідь на запит до нього своєчасно не надійшла, а самостійно отримати відомості про ліміт ПДВ не було можливості, у зв`язку зі збоями у роботі ДФС, сума коштів на електронному рахунку для реєстрації ПДВ йому була невідома.

Крім того, станом на 15 січня 2019 року на 18:23 год. у підприємства на рахунку було достатньо коштів для реєстрації спірної податкової накладної.

Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Представник апелянта в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримала та просила її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти апеляційної скарги заперечив та просив рішення суду залишити без змін.

Обставини справи.

15 січня 2019 року о 14:44 год. ПП КФ «Багира і Ко» було подано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №448 від 31 грудня 2018 року, виписану на покупця приватне підприємство «Таврія Плюс» на суму ПДВ 524 507,01 грн. (а.с.16-18) та о 16:26 год. податкову накладну №325 від 31 грудня 2018 року, виписану на покупця - ПП «Парма» на суму ПДВ 2 230,42 грн. (а.с.19-20).

Факт направлення підтверджується наступними документами:

- копії повідомлень про відправку на реєстрацію в ДФС до ЄРПН 15 січня 2019 року податкових накладних за №№ 448, 325;

- скріншотами з програми «M.Е.DOC IS» про дії, які вчинялися позивачем щодо направлення для реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з відсутністю, станом на 15 січня 2019 року, інформації про прийняття та реєстрацію податкових накладних в ЄРПН або відхилення, відсутності інформації про стан реєстрації податкових накладних в ЄРПН в кабінеті платника податків на сайті ДФС, податкову накладну від 31 грудня 2018 року за №448 було повторно надіслано до ЄРПН о 8:28 год. 16 січня 2019 року.

Також було повторно направлено 16 січня 2019 року о 14:31 год. до ЄРПН податкову накладну від 31 грудня 2018 року за №325.

16 січня 2019 року о 14:20 год. надійшло повідомлення про доставку до ДФС податкової накладної від 31 грудня 2018 року за №448 та її реєстрацію в ЄРПН 16 січня 2019 року, а 17 січня 2019 року о 08:38 год. отримано підтвердження реєстрації податкової накладної від 31 грудня 2018 року за №325 (а.с.21).

Поряд з цим, відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті ДФС України, 15 січня 2019 року о 10:15 год. вийшов з ладу один з серверів ЄАІС ДФС.

Платників податків проінформовано про те, що у зв`язку із перенавантаженням серверу ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою в часі. З 17:30 год. 15 січня 2019 року працездатність серверів ЄАІС ДФС відновлено в повному обсязі.

Також позивачем неодноразово направлялись до ДФС запити по ліміту на реєстрацію податкової накладної №448 від 31.12.2018 року, відповіді на які надавалися із запізненням (а.с.98-108).

Так, один із запитів по ліміту ПДВ був направлений 15.01.2019 року о 17:09 год. відповідь на який надійшла 15.01.2019 року о 20:06 год. сума ліміту становила 622 773 грн. (а.с.88).

Відповідно до квитанції №1 від 18.01.2019 року о 08:46 год., податкова накладна №448 доставлена до центрального рівня ДПС України 15.01.2019 року о 14:43 год., документ не прийнято. Виявлені помилки: документ не може бути прийнятий сума ПДВ в документі (524 507,01 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунку коригування (79 120,83) (а.с.29).

У зв`язку з відсутністю інформації щодо реєстрації податкових накладних №448 від 31.12.2018 року та №325 від 22.12.2018 року, у день їх направлення на реєстрацію (15.01.2019 року), позивач 17.01.2019 року звернувся з вимогою надати пояснення до виконуючого обов`язки голови ДФС України, до начальника ГУ ДФС в Одеській області та до начальника Чорноморського управління ГУ ДФС в Одеській області (а.с.26-28).

Позивач просив не застосовувати штрафи за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, оскільки такі податкові накладні були відправлені на реєстрацію в термін, передбачений Податковим кодексом України.

У відповідь на вимогу позивача щодо надання пояснень, Чорноморське управління ГУ ДФС в Одеській області в листі від 14.02.2019 року за №2724/10/15-32-53-06-06 зазначило, що згідно бази даних податкові накладні №448 від 31.12.2018 року та №325 від 22.12.2018 року виписані ПП КФ «Багира і Ко» зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних 16.01.2019 року, тобто термін реєстрації пропущено на 1 день, відповідно і штрафна санкція складатиме 10 відсотків від суми податку на додану вартість (а.с.10).

ГУ ДФС в Одеській області провело перевірку своєчасності реєстрації ПП КФ «Багира і Ко» податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на грудень 2018 року, за результатами якої складено акт №280/15-32-53-06 від 29.01.2019 року (а.с.8).

Контролюючим органом встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям платника податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 Податкового кодексу України, на яких, відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу, покладено обов`язок щодо такої реєстрації.

На підставі встановлених порушень ГУ ДФС в Одеській області винесено податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року, яким, за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів, на суму ПДВ 526 737,43 грн. застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 52 673,74 грн. (а.с.11).

25 лютого 2019 року позивач звернувся зі скаргою на вказане податкове повідомлення-рішення до ДФС України (а.с.12-13).

За результатами розгляду скарги, ДФС України прийнято рішення від 25.04.2019 року, відповідно до якого оскаржуване податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скарга ПП КФ «Багира і Ко» без задоволення (а.с.14-15).

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції та висновків суду першої інстанції.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, а також перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вбачає наявність підстав для задоволення апеляції, з огляду на таке.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції оскаржено в частині відмови в задоволенні позову, суд апеляційної інстанції надає оцінку накладеному штрафу за затримання граничного терміну реєстрації щодо податкової накладної №448 від 31.12.2018 року.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктами 201.1 і 201.4 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пп. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29 грудня 2010 року (далі Порядок №1246).

Відповідно до вимог пункту 5 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу.

Пунктом 12 Порядку №1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.).

Згідно з пунктами 13, 14 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Відповідно до вимог пункту 2 Порядку №1296 операційний день частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

При цьому, згідно пункту 3 Порядку №1296 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

З огляду на визначений пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України термін для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничним строком реєстрації накладної №448 від 31.12.2018 року є 15 січня 2019 року.

Як свідчать матеріали справи, ПП КФ «Багира і Ко» 15 січня 2019 року о 14:44 год. виконало свій обов`язок, визначений пунктами 201.1 і 201.4 статті 201 Податкового кодексу України, подавши на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №448 від 31.12.2018 року, виписану на покупця ПП «Таврія Плюс» на суму ПДВ 524 507,01 грн.

Проте, контролюючим органом цього дня не було зареєстровано вказану податкову накладну. Була також і відсутня інформація в якому стані перебуває документ.

Як встановлено судом першої інстанції і сторони проти цього не заперечували, поповнення рахунку на суму 622 772,96 грн. відбулося 15.01.2019 року о 18:23 год.

Як було зазначено вище, операційний день для реєстрації спірної податкової накладної триває до 20:00 год., тобто, за наявності достатньої суми коштів на електронному рахунку підприємства, у контролюючого органу були всі підстави для реєстрації податкової накладної №448 від 31.12.2018 року.

16 січня 2019 року о 08:28 год. ПП КФ «Багира і Ко» повторно надіслало до ЄРПН податкову накладну №448, яка була зареєстровано контролюючим органом цією датою (16.01.2019 року).

При цьому, судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 15 січня 2019 року з ладу вийшов один із серверів ЄАІС ДФС, який відновив свою роботу 15 січня 2019 року о 17:30 год.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, в частині скасування штрафу накладеного за порушення терміну реєстрації податкової накладної №448 від 31.12.2018 року, виходив з того, що на момент її відправлення на реєстрацію у позивача не існувало на рахунку достатнього ліміту для реєстрації вказаної податкової накладної в ЄРПН, про що позивач міг дізнатися за допомогою комп`ютерної програми «M.Е.DOC IS».

На думку суду першої інстанції, про це свідчить квитанція №1 від 18.01.2019 року, відповідно до якої податкова накладна №448 доставлена до центрального рівня ДПС України 15.01.2019 року о 14:43 год., документ не прийнято. Виявлені помилки: документ не може бути прийнятий сума ПДВ в документі (524 507,01 грн.) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунку коригування (79 120,83 грн.) (а.с.29).

Колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

По-перше, така квитанція отримана позивачем лише 18 січня 2019 року.

По-друге, колегія суддів поділяє позицію апелянта, що контроль реєстраційного ліміту платниками ПДВ можливий за умови відсутності збоїв у роботі ДФС. Однак, 15 січня 2019 року спостерігався збій у роботі серверу ЄАІС ДФС, що стало причиною неможливості отримання своєчасного витягу на запит щодо суми податку, на яку платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні в програмі «M.Е.DOC IS».

По-третє, як випливає з матеріалів справи, відповідь на запит від 15.01.2019 року (17:09 год.) по ліміту ПДВ, на який підприємство має право зареєструвати податкову накладну, отримано лише 15.01.2019 року о 20:06 год.

За таких обставин справи, колегія суддів вважає, що до ПП КФ «Багира і Ко» не може бути застосовано заходи відповідальності за порушення, яке вчинено ним за відсутності такої складової як вини та наміру вчинити таке порушення, а, отже, застосування до позивача штрафних санкцій за п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України є протиправним.

Так Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com Б.г.І. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах які зачіпають виборчі права.

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії»).

Отже, з урахуванням наведених законодавчих норм, встановлені у даній справі обставини свідчать про те, що ПП КФ «Багира і Ко» виконало усі належні дії, спрямовані для своєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а відтак висновок про порушення добросовісним платником податку строку реєстрації податкової накладної та, у зв`язку з цим, нарахування штрафних санкцій, є неправомірним.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду, відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України, належить скасувати в частині відмови в задоволенні позову та ухвалити у цій частині нове рішення про задоволення позову, оскільки судом неправильно застосовано норми матеріального права.

Також, як вбачається з матеріалів справи, позивачем під час розгляду даної справи понесені судові витрати зі сплати судового збору за подачу позову та апеляційної скарги на загальну суму 4802,50 грн., що підтверджується платіжними дорученнями №16586 від 21 травня 2019 року та №66 від 18 жовтня 2019 року (а.с.40, 229).

Абзац 1 частини 1 статті 139 КАС України передбачає, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позов ухвалено на користь ПП КФ «Багира і Ко» сплачений судовий збір належить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС в Одеській області.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас частина 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Відповідно до п.10 ч.6 ст.12 КАС України до справ незначної складності відносяться інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі незначної складності, колегія суддів дійшла висновку, що оскарження рішення апеляційного суду можливо лише у випадках, перелічених вище.

Керуючись статтями 310, 317, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 липня 2019 року задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 липня 2019 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» скасувати.

Ухвалити в цій частині нове рішення, яким позов приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року в частині стягнення з приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» штрафу за порушення строків реєстрації податкової накладної №448 від 31.12.2018 року в сумі 52 450,70 грн.

В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12 липня 2019 року залишити без змін.

Стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДФС в Одеській області (код за ) 4802 (чотири тисячі вісімсот дві) грн. 50 коп. на користь приватного підприємства комерційна фірма «Багира і Ко» (код за ), в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Доповідач - суддя І.О. Турецька

суддя Г. В. Семенюк

суддя О. І. Шляхтицький

Повне судове рішення складено 17.12.2019 року.