Справа № 640/13762/19
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

16 грудня 2019 року № 640/13762/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

приватного акціонерного товариства «КРОНА»

до Антимонопольного комітету України

третя особа 1 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача

Державне підприємство обслуговування повітряного руху України

третя особа 2 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача

приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ»

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «КРОНА» (надалі - позивач), адреса: 04080, місто Київ, вулиця Кирилівська, буд. 14-18 до Антимонопольного комітету України (надалі - відповідач), адреса: 03680, місто Київ, вулиця Митрополита Липківського, буд. 45, третя особа 1 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача Державне підприємство обслуговування повітряного руху України (надалі - третя особа 1), адреса: 08300, Київська область, м. Бориспіль, Аеропорт), третя особа 2 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ» (надалі - третя особа 2), адреса: 03056, місто Київ, вулиця Борщагівська, 154), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 8018-р/ПК-пз від 16.06.2019 р. (надалі - Рішення);

- зобов`язати Постійно діючу адміністративну колегію Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель повторно розглянути скаргу позивача від 29.05.2019 р. в електронній системі закупівель за № UA-2019-03-29-001357-b.a1.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Крім цього, враховуючи той факт, що позивачем оскаржується рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 8018-р/ПК-пз від 16.06.2019 р., що стосується і тендерної пропозиції позивача, і тендерної пропозиції, що подавалась Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ», суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залучення останнього до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, оскільки рішення в цій справі може вплинути на права та/або обов`язки вказаного Товариства.

Враховуючи предмет та підстави заявленого позову, Окружний адміністративний суд міста Києва 22.10.2019 р. постановив ухвалу, якою залучив в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРЕСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ» (адреса: 03056, місто Київ, вулиця Борщагівська, 154).

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок прийняття контролюючим органом оскаржуваного рішення.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що його Рішення є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову - відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

29.03.2019 р. третя особа 1 оприлюднила оголошення № UA -2019-03-29-001357-b про проведення процедури відкритих торгів за предметом закупівлі ДК 021:2015 « 66510000-8 Страхові послуги (послуги з добровільного медичного страхування (безперервне страхування здоров`я) та страхування здоров`я на випадок хвороби працівників Державного підприємства обслуговування повітряного руху України» (Код ДК 021:2015:66510000-8 Страхові послуги).

На торги подали пропозиції:

1. ПрАТ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «САЛАМАНДРА»;

2. ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СТРАХОВА КОМПАНІЯ`КРОНА»;

3. ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КРАЇНА»;

4. ПрАТ «СК «АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ»;

5. ТОВАРИСТВО З ДОДАТКОВОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ СТРАХОВА КОМПАНІЯ «НАФТАГАЗСТРАХ»;

6. ПрАТ «УКРАЇНСЬКА ПОЖЕЖНО-СТРАХОВА КОМПАНІЯ».

Протоколом засідання тендерного комітету третьої особи 1 № 6 від 26.04.2019 р. (з урахуванням змін, внесених протоколом № 7 від 06.05.2019 р.) затверджено тендерну документацію на закупівлю ДК 021:2015 « 66510000-8 Страхові послуги (послуги з добровільного медичного страхування (безперервне страхування здоров`я) та страхування здоров`я на випадок хвороби працівників Державного підприємства обслуговування повітряного руху України» (Код ДК 021:2015:66510000-8 Страхові послуги) (надалі - Документація).

Згідно змісту протоколу тендерних пропозицій № 8 від 24.05.2019 р., що оприлюднений на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі України prozorro.gov.ua 24.05.2019 р. тендерна пропозиція позивача не відповідає умовам Документації, а саме:

- на вимогу третьої особи 1 надати «Статут учасника (діюча редакція, з урахуванням змін і доповнень до Статуту та обов`язковим підтвердженням проведення таких реєстраційних дій (опис) , у разі проведення їх після 01.01.2016 р.) або інший установчий документ учасника (за наявності), копії документів, що підтверджують повноваження керівника відповідно до установчих документів.» учасником не надано відповідно до установчих документів (п.13.3. Статуту) копію контракту з генеральним директором, що підтверджує повноваження керівника;

- на вимогу замовника надати лист - гарантію про те, що «учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції та за достовірність інформації, зазначеної у поданій ним пропозиції» учасник надав лист - гарантію, в якому відсутня інформація про те, що учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції».

Не погоджуючись із рішенням третьої особи 1 стосовно визнання переможцем процедури відкритих торгів третьої особи 2, позивач звернувся до відповідача зі скаргою № UA -2019-03-29-001357-b.a1 щодо порушення третьою особою 1 порядку проведення процедури закупівлі.

В ході розгляду зазначеної скарги позивача, відповідач відмовив позивачу у її задоволенні.

Вважаючи Рішення протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відповідач прийняв Рішення, яке позивач вважає протиправними, у зв`язку із чим оскаржив його до суду.

Позивач у своєму позові та відповіді на відзив № 329 від 13.09.2019 р. посилається на наступні факти та обставини.

Щодо підтвердження повноважень керівника позивач зазначає, що установчим документом, відповідно до якого здійснює свою діяльність позивач є статут, копію якого було подано у складі тендерної пропозиції. Відповідно до статуту керівником позивача є генеральний директор. Так, відповідно до п. 13.1 статуту виконавчий орган товариства у складі генерального директора є одноосібним органом товариства, що здійснює управління поточною діяльністю товариства та вирішує всі питання, пов`язані з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції Загальних зборів та Наглядової ради товариства. При цьому, компетенція генерального директора позивача визначена в п.13.13. статуту, а його повноваження - в п. 13.19 статуту. Зокрема, пп. 13.19.6 статуту встановлено, що генеральний директор має право видавати, підписувати та відкликати довіреності працівникам, керівникам відокремлених структурних підрозділів товариства, іншим фізичним та юридичним особам на здійснення від імені товариства юридично значимих дій.

У складі тендерної пропозиції позивачем подано також протокол засідання Наглядової ради позивача № 10/18 від 11.05.2018 р. про переобрання генерального директора позивача Добренкової Юлії Володимирівни та наказ позивача № 30/1-П від 14.05.2018 р. про початок виконання Добренковою Ю.В. обов`язків генерального директора позивача.

Відповідно до довіреності № 24/2019 від 15.05.2019 р., наданої у складі тендерної пропозиції, позивач в особі генерального директора Добренкової Ю.В., яка діє на підставі статуту, уповноважило директора з особистого страхування позивача Гербеніса Віктора Борисовича представляти інтереси позивача під час підготовки та проведення третьою особою 1 процедури закупівлі, з наданням усіх відповідних прав.

Отже, позивач робить висновок, що повноваження керівника ним підтверджено належним чином, а твердження третьої особи 1 про те, що «… не надано копій документів…», є, на думку позивача, безпідставними та не відповідають дійсності.

Щодо листа - гарантії позивач зазначає наступне. У складі тендерної пропозиції позивачем подано лист - гарантію № 17/ЛГ від 15.05.2019 р., у якому зазначено, що він «…гарантує відповідність змісту поданої тендерної пропозиції та достовірність інформації, зазначеної у поданій пропозиції…».

При цьому, позивач зауважує, що Документація не містить вимог щодо конкретної форми, у якій учасники мають надавати лист-гарантію про те, що учасник несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції та за достовірність інформації, зазначеної у поданій ним пропозиції.

На думку позивача, лист-гарантія № 17/ЛГ від 15.05.2019 р. не свідчить про те, що позивач не несе відповідальності за зміст поданої ним пропозиції. Крім того, згідно з вимогами п.3.1. розділу 3 Документації, всі документи, зокрема, довідки, листи, відомості про учасника, які позивач надав від свого імені, містять відбитки печаток учасника, ПІБ, посаду та підпис уповноваженої особи, що також, на думку позивача, засвідчує відповідальність позивача за зміст поданої ним пропозиції. Позивач вважає, що таким чином він засвідчив свою відповідальність за зміст поданої ним пропозиції.

Таким чином, позивач робить висновок про те, що він засвідчив свою відповідальність за зміст поданої ним пропозиції у встановлений законом спосіб, а також твердження третьої особи 1, згідно з яким позивач не надав інформацію про те, що «…учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції…» є безпідставним.

Невідхилення третьою особою 1 тендерних пропозицій іншого учасника торгів позивач заперечує наступним.

Відповідно до змісту оголошення третьої особи 1 про здійснення закупівлі та Документації, для надання замовнику послуг, що є предметом закупівлі, учасники повинні мати дві ліцензії: 1) на право провадження страхової діяльності у формі добровільного медичного страхування (безпосередньо страхування здоров`я), 2) на право провадження страхової діяльності у формі добровільного страхування здоров`я на випадок хвороби.

Згідно вимог Документації, учасник торгів мав підтвердити свій досвід роботи за вказаними видами страхування шляхом подання відповідного договору з кількістю застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб. У складі тендерної пропозиції інший учасник торгів - третя особа 2 подала копію договору страхування № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., предмет якого належить до страхової діяльності у формі добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров`я), але не передбачає надання страхових послуг у формі добровільного страхування здоров`я на випадок хвороби. Тобто інший учасник даної публічної закупівлі не підтвердив свій досвід роботи за іншим видом страхування, що на думку позивача, є порушенням вимог тендерної документації. Але, третя особа 1 не відхилив тендерну пропозицію третьої особи 2, що також підтверджується протоколом розгулу тендерних пропозицій № 8 від 24.05.2019 р.

Також, у Документації, третя особа 1 висунула вимогу до учасників публічної закупівлі про те, що документи тендерної пропозиції мають бути викладені українською та/або англійською мовами або перекладені українською мовою з дотриманням відповідних правил засвідчення перекладу.

Документацією було надано право учасникам надавати у складі тендерної пропозиції витяг з аналогічного договору. Третя особа 2 у складі своєї тендерної пропозиції надала одним з документів копію договору страхування № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., додаток до якого викладений російською мовою без перекладу.

Також позивач зазначає, що в п. 5.3. розділу 5 Документації третя особа 1 навела опис та вичерпний перелік формальних (несуттєвих) помилок, допущення учасником яких не призводить до відхилення третьою особою 1 його тендерної пропозиції. Ненадання учасником належним чином засвідченого перекладу документів тендерної пропозиції не включено третьою особою 1 до переліку формальних помилок.

Відтак, позивач звертає увагу суду на те, що тендерна пропозиція третьої особи 2 не відповідала умовам Документації третьої особи 1, однак третя особа 1, на думку позивача, всупереч вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 р. № 922-VIII (надалі - Закон № 922), а також умовам Документації, не відхилила її тендерну пропозицію.

Враховуючи вищевикладене, позивач вважає Рішення, що оскаржується, незаконним та просить скасувати його.

У своєму відзиві на адміністративний позов, поданий через канцелярію суду 05.09.2019 р. відповідач наводить зміст Документації та аналізує документи, що були подані позивачем та третьою особою 2, а саме.

Як вже зазначалось раніше, не погоджуючись із рішенням третьої особи 1 стосовно визнання переможцем процедури відкритих торгів третьої особи 2, позивач звернувся до відповідача зі скаргою № UA -2019-03-29-001357-b.a1 щодо порушення третьою особою 1 порядку проведення процедури закупівлі.

Після отримання скарги, рішенням Колегії від 31.05.2019 р. № 6963-р/ПК-пз скарга позивача була прийнята до розгляду.

На веб-порталі відповідача був розміщений, зокрема, лист № 20-29/02-3961-пз, від 31.05.2019 р., згідно з яким Колегією було запропоновано третій особі 1 надати, серед іншого, пояснення по суті скарги.

Третя особа 1 засобами електронного зв`язку листом № 05-07-70 від 04.06.2019 р. надала пояснення по суті скарги.

У ході розгляду скарги, інформації, одержаної за скаргою, та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель Колегією було встановлено наступне.

Щодо ненадання позивачем контракту з директором відповідач зазначає наступне.

На засідання Колегії, що відбулось 19.06.2019 р., представник позивача зазначив, що позивачем не надано контракт з директором. Повноваження директора належним чином підтверджені (надано статут, протокол, наказ). Розділ ХІІІ статуту містить інформацію про повноваження директора.

На цьому ж засіданні Колегії, представник третьої особи 1 зазначив, що у статуті позивача не передбачено право директора укладати договори бех обмежень. У п. 13.13 статуту позивача наявне посилання «… в межах, визначених контрактом…».

У зв`язку із цим відповідачем в ході розгляду зазначеного питання було встановлено наступне.

Відповідно до п.1 розділу 3 Документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлів з копіями таких документів на підтвердження технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, зокрема, статуту учасника (діюча редакція, з урахуванням змін і доповнень до статуту та обов`язковим підтвердженням проведення таких реєстраційних дій (опис), у разі проведення їх після 01.01.2016 р.) або інший установчий документ учасника (за наявності), копії документів, що підтверджують повноваження керівника відповідно до установчих документів.

У разі якщо учасник діє на підставі модельного статуту - надати рішення учасників товариства (Загальних зборів або іншого уповноваженого органу цього підприємства), в якому зазначені відомості про провадження діяльності на основі модельного статуту.

У складі пропозиції позивача містяться:

- статут позивача, у п. 13.3. якого зазначено: «Генеральним директором може будь-яка фізична особа, яка має повну цивільну дієздатність і не є членом Наглядової ради. Вимоги до кандидата на посаду Генерального директора товариства встановлюються контрактом, що укладається із генеральним директором»; у п. 13.13. якого зазначено: «До компетенції Генерального директора належить вирішення питань, пов`язаних з управлінням поточною діяльністю товариства в межах, визначених цим статутом, контрактами» та у п. 13.18 якого зазначено: «Генеральний директор товариства відповідно до визначених трудовим контрактом функцій, очолює відповідний напрям роботи в товаристві, здійснює керівництво та забезпечує контроль діяльності відповідних структурних та функціональних підрозділів товариства, що підпорядковані та підзвітні йому згідно організаційної структури управління Товариства», у п. 13.7. якого зазначено: «На підставі рішення Наглядової ради товариства з Генеральним директором укладається трудовий контракт про виконання функцій Генерального директора на строк, визначений рішенням Наглядової ради товариства. Від імені товариства трудовий контракт з Генеральним директором підписує Голова Наглядової ради товариства чи особа, яка уповноважена Наглядовою радою»;

- протокол № 10/18 від 11.05.2019 р. засідання Наглядової ради позивача, яким переобрано з 14.05.2018 р. на посаду Генерального директора позивача - Добренкову Ю.В. та затверджено контракт із Добренковою Ю.В. про виконання функцій Генерального директора позивача.

У зв`язку із викладеним, відповідач звертає увагу суду на те, що у складі тендерної пропозиції позивача відсутній саме трудовий контракт із Генеральним директором позивача (документ, що підтверджує повноваження керівника відповідно до установчих документів), що не відповідає умовам Документації в цій частині.

Враховуючи зазначене, відповідач встановив, що пропозиція позивача не відповідала умовам Документації в цій частині та була правомірно відхилена третьою особою 1 з наведеної вище підстави, у зв`язку із чим у відповідача були відсутні підстави, для задоволення скарги позивача в цій частині.

Щодо ненадання позивачем листа-гарантії про те, що учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції та за достовірність інформації, зазначеної у поданій ним пропозиції» відповідач обґрунтовує наступним.

Відповідно до п.4.1.1. розділу 4 Документації учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції та за достовірність інформації, зазначеної у поданій ним пропозиції. На підтвердження цього учасник повинен в своїй тендерній пропозиції надати лист - гарантію про вищезазначене).

У складі тендерної пропозиції позивача міститься лист-гарантія № 17/ЛГ від 15.05.2019 р., яким позивач гарантує «…відповідність змісту поданої тендерної пропозиції та достовірність інформації, зазначеної у поданій пропозиції.

Інформація, яка зазначена позивачем в електронних документах та документах, що надаються у пропозиції, відповідає інформації, зазначеній в екранних формах електронної системи закупівель при подачі пропозиції…».

У наданому у складі тендерної пропозиції позивача листі - гарантії № 17/ЛГ від 15.05.2019 р. відсутня інформація саме про те, що учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції, що не відповідає умовам Документації в цій частині.

Отже, відповідач робить висновок про те, що тендерна пропозиція позивача не відповіла умовам Документації в цій частині та була правомірно відхилена третьою особою 1 з наведених вище підстав, у зв`язку із чим були відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

Рішення третьої особи 1 про допущення тендерної пропозиції третьої особи 2 до аукціону замість позивач відповідач доводить наступним. Відповідно до п.1. розділу 3 Документації пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлів з копіями таких документів на підтвердження технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, зокрема, інформація та документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, сформовані відповідно до додатку 1 Документації.

Відповідно до 3.5. розділу 3 Документації кваліфікаційні критерії відповідно до ст. 16 Закону № 922 зазначено у додатку 1 Документації.

Додаток 1 Документації містить кваліфікаційні критерії, відповідно до якого для підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору учасник має подати документи - підтвердження про досвід виконання учасником аналогічного договору з кількістю застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб по цьому договору.

Такими документами повинні бути: відповідний договір (витяг). Обсяг такого витягу має бути достатнім для визначення відповідності договору зазначеним вимогам.

Документація не містить визначення терміну «аналогічний договорі» та окремих вимог до предмету аналогічного договору.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 містяться:

- договір № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р. добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров`я) працівників ВАТ «Запоріжсталь» (амбулаторнополікліничне і стаціонарне лікування), укладений між третьою особою 2 та Відкритим акціонерним товариством «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», у п. 1.2. якого зазначено: «Цей Договір добровільного медичного страхування (надалі - Договір) укладено відповідно до «Правил добровільного медичного страхування», що зареєстровані Держфінпослуг 21.11.2013 р. (надалі - «Правила») та Ліцензії Серії АЕ № 284205 від 11.12.2013» та у п. 4.1.2. якого зазначено «…загальна чисельність застрахованих на момент укладання цього Договору складає 14 909 осіб…».

Враховуючи викладене, відповідач акцентує увагу суду на тому, що третя особа 2 не порушила умови Документації в цій частині, у зв`язку із чим, на думку відповідача, відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

Щодо зауваження позивача про те, що тендерна пропозиція третьої особи 2 містить інформацію, викладену російською мовою (назви аптек; адреси аптек; ПІБ застрахованих осіб; інформація про цех, підрозділ застрахованих осіб) і не містить засвідченого нотаріального перекладу зазначеного документу українською мовою, а також підпису перекладача, справжність якого була б засвідчена нотаріально відповідач зазначає наступне.

Додаток 1 Документації містить кваліфікаційні критерії, відповідно до яких для підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору учасник має надати документи - підтвердження про досвід виконання учасником аналогічного договору з кількістю застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб по цьому договору.

Такими документами повинні бути: відповідний договір (витяг). Обсяг такого витягу має бути достатнім для визначення відповідності договору зазначеним вимогам.

Відповідно до п. 1.7. розділу 1 Документації тендерні пропозиції учасники повинні подавати українською мовою та / або англійською мовою.

У разі, якщо у складі тендерної пропозиції є документи, викладені іншою мовою, вони повинні бути перекладені українською мовою та переклад (або справжність підпису перекладача) засвідчені нотаріально. Тексти повинні бути автентичними.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 містяться:

- договір № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р. добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров`я) працівників ВАТ «Запоріжсталь» (амбулаторно поліклінічне і стаціонарне лікування);

- додаток № 1 до договору № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., в якому міститься перелік аптек, інформація про найменування та адреси аптек (надані іншою, ніж українська, мовою);

- додаток № 2 договору № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., в якому містяться прізвища, імена та по батькові, та також найменування цеху, підрозділу (надані іншою, ніж українська, мовою).

Враховуючи викладене, у тому числі, передбачену Документацією можливість надання учасником витягу з аналогічного договору, відповідач встановив, що третя особа 2 не порушила умови Документації в цій частині, у зв`язку із чим відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

Отже, відповідач вважає, що тендерна пропозиція позивача не відповідала умовам Документації та була правомірно відхилена третьою особою 1 з підстав, наведених у Протоколі розгляду тендерних пропозицій № 8 від 24.05.2019 р., у зв`язку із чим були відсутні підстави для задоволення скарги позивача.

З урахуванням викладеного відповідач робить висновок, що Рішення є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Третя особа 1 у своїх поясненнях щодо позовної заяви, поданих через канцелярію суду 14.09.2019 р. не погоджується із твердженнями позивача викладеними в позовній заяві, вважає їх безпідставними та необґрунтованими з огляду на наступне:

- документи, надані позивачем на підтвердження повноважень керівника надані частково та не містять контракту з генеральним директором, який передбачений статутом позивача, та, який, може містити обмеження повноважень, інші обов`язки, щодо узгодження певних дій з Наглядовою радою, таким чином, відповідно до наданих документів позивачем, повноважень керівника відповідно до установчих документів не підтверджено;

- згідно аналізу змісту листа - гарантії, наданого позивачем, останній гарантує відповідність, але не несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції, тобто позивачем надано документ з абсолютно іншим, по своїй суті змістом, ніж вимагала третя особа 1. Також третя особа 1 зауважує, що з наданого позивачем листа - гарантії неможливо встановити, яку саме відповідність він гарантує, оскільки розгляд та оцінка тендерних пропозицій не належить до компетенції учасника та лист - гарантія щодо відповідності тендерної пропозиції учасника не вимагався третьою особою 1;

- третя особа 2 у складі тендерної пропозиції разом з іншими документами надала витяг з договору, обсяг якого достатній для визначення відповідності ( в п.4.1.2. наданого договору - визначена кількість застрахованих осіб 14 909, що є більше 4 тис. осіб. Третя особа 1 не встановлювала вимоги щодо надання договору / договорів за двома видами страхування, третьою особою 1 було встановлено лише вимогу щодо кількості застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб;

-документи, надані третьою особою 2, на які посилається позивач (викладені російською мовою назви аптек; адреси аптек; ПІБ застрахованих осіб; інформація про цех, підрозділ застрахованих осіб), не вимагалися умовами тендерної документації. Третя особа 2 надала договір, укладений українською мовою у відповідності до вимог Документації, обсяг якого достатній для встановлення відповідності кваліфікаційним критеріям. Третя особа 1 не відхилила тендерну пропозицію третьої особи 2 у зв`язку із тим, що останньою допущена формальна (несуттєва) помилка: відповідно до п.5.3. тендерної документації «Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки». Формальною (несуттєвою) помилкою вважається, зокрема, але не виключно, якщо «…надано в складі тендерної пропозиції документи з порушенням вимог тендерної документації та/або інших вимог у разі, якщо такі документи не вимагались умовами тендерної документації)…». Наявність документів у складі пропозиції третьої особи 2, на які посилається позивач, не є підставою для відхилення.

З огляду на викладене, третя особа 1 вважає вимоги, викладені в позовній заяві безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Третя особа 2 не скористались своїм процесуальним правом надати до суду пояснення щодо позову.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

НОРМИ ПРАВА

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо правових засад здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України № 922.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч.1.ст. 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону № 922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Законом № 922 визначено, що тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі). Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Порядок розгляду та оцінки замовником тендерних пропозицій визначений в ст. 28 Закону № 922.

Зокрема, відповідно до ч. 4 цієї статті, після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом (ч. 6 ст.28 Закону № 922).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону № 922 оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є, зокрема, у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм ч. 4 ст. 10 цього Закону проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Відповідно до ч. 5. ст. 28 Закону № 922 у разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на вебпорталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Частиною 1 статті 30 Закону № 922 встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Щодо органу оскарження у сфері державних закупівель

Законом № 922 передбачений механізм та порядок оскарження процедур закупівлі.

Відповідно до цього Закону суб`єктом оскарження в органі оскарження - є фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Органом оскарження в сфері державних закупівель є Антимонопольний комітет України.

Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель (стаття 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» від 26.11.1993, №3659-XII) (надалі - Закон № 3659).

Відповідно до ст.3 Закону № 3659 основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах: законності; гласності; захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів. (стаття 4 Закону № 3659).

Відповідно до ч.1. ст. 7 уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Зокрема, Антимонопольний комітет України, здійснює контроль у сфері державних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (ч.3. ст. 7 Закону № 922).

У відповідності до ч. 3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону № 3659, якщо інше не встановлено цим Законом.

За змістом ч.3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних із участю у процедурах державної закупівлі, створює постійно діючу адміністративну колегію з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Рішення органу оскарження оформляються у письмовій формі та надсилаються не пізніше наступного робочого дня після їх прийняття Уповноваженому органу, суб`єкту оскарження, замовнику, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та редакції державного офіційного друкованого видання з питань державних закупівель, а в разі здійснення закупівлі за процедурою електронного реверсивного аукціону також оператору електронного майданчика. Рішення органу оскарження може бути оскаржено суб`єктом оскарження чи замовником до суду протягом місячного строку з дня, коли особа дізналася про його прийняття.

Статтею 18 цього ж Закону передбачено, що орган оскарження приймає протягом 15 робочих днів з дня отримання скарги обґрунтоване рішення, в якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково; у разі коли скаргу не задоволено, - підстави та обґрунтування прийняття такого рішення; у разі коли скаргу задоволено повністю або частково, - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Отже, постійно діюча адміністративна колегія з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель за результатами розгляду скарг має прийняти обґрунтоване законне рішення, яке має містити висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі, висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково, підстави та обґрунтування прийняття такого рішення.

Наведені правові норми свідчать, що орган оскарження перевіряє оскаржувані рішення, дії чи бездіяльності замовника на предмет їх відповідності законодавству у сфері публічних закупівель, зокрема, Закону № 922.

Статтею ст. 121 Закону № 3659 визначено, що постійно діючі адміністративні колегії Антимонопольного комітету України утворюються Антимонопольним комітетом України з числа державних уповноважених Антимонопольного комітету України у складі трьох осіб.

Розпорядження та рішення Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії територіального відділення Антимонопольного комітету України приймаються шляхом голосування більшістю голосів присутніх на їх засіданнях членів.

Рішення адміністративної колегії Антимонопольного комітету України приймається від імені Антимонопольного комітету України.

Щодо порядку оскарження процедур закупівлі

Порядок оскарження процедур закупівлі визначений Законом № 922, зокрема, ст. 18 вказаного Закону передбачено, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до ч.1. ст. 18 зазначеного Закону скарга повинна містити таку інформацію: найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються; ім`я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб`єкта оскарження; підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; вимоги суб`єкта оскарження та їх обґрунтування.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що до суб`єкта оскарження може звернутись особа з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності, що суперечать законодавству у сфері державних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

У своєму рішенні № 18-рп/2004 від 01.12.2004 Конституційний Суд України визначив, що охоронюваний законом інтерес - це прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

До скарги додаються документи та матеріали в електронній формі (у тому числі у вигляді pdf формату файла), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, та документ про здійснення оплати за подання скарги до органу оскарження.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону № 922 скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення торгів, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Згідно з ч. 9 ст. 18 Закону № 922 за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або не оприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема, зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

При цьому, ч. 10 ст. 18 вказаного Закону визначено, що орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Таким чином, аналізуючи вказані норми, суд зазначає, що передбачений законом механізм оскарження процедури закупівлі - є способом захисту прав та інтересів учасників процедури закупівлі.

При цьому, орган оскарження в сфері державних закупівель, яким є відповідач, перевіряє дотримання законодавства у сфері публічних закупівель не за власною ініціативою, а на підставі скарги, оформленої у відповідності з вимогами закону та поданої у строк, визначений законом. Відповідач приймає рішення в межах одержаної за скаргою інформації.

ПОЗИЦІЯ СУДУ

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до п.1 розділу 3 Документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлів з копіями таких документів на підтвердження технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, зокрема, статуту учасника (діюча редакція, з урахуванням змін і доповнень до статуту та обов`язковим підтвердженням проведення таких реєстраційних дій (опис), у разі проведення їх після 01.01.2016 р.) або інший установчий документ учасника (за наявності), копії документів, що підтверджують повноваження керівника відповідно до установчих документів.

У разі якщо учасник діє на підставі модельного статуту - надати рішення учасників товариства (Загальних зборів або іншого уповноваженого органу цього підприємства), в якому зазначені відомості про провадження діяльності на основі модельного статуту.

У складі пропозиції позивача містяться:

- статут позивача, у п. 13.3. якого зазначено: «Генеральним директором може будь-яка фізична особа, яка має повну цивільну дієздатність і не є членом Наглядової ради. Вимоги до кандидата на посаду Генерального директора товариства встановлюються контрактом, що укладається із генеральним директором»; у п. 13.13. якого зазначено: «До компетенції Генерального директора належить вирішення питань, пов`язаних з управлінням поточною діяльністю товариства в межах, визначених цим статутом, контрактами» та у п. 13.18 якого зазначено: «Генеральний директор товариства відповідно до визначених трудовим контрактом функцій, очолює відповідний напрям роботи в товаристві, здійснює керівництво та забезпечує контроль діяльності відповідних структурних та функціональних підрозділів товариства, що підпорядковані та підзвітні йому згідно організаційної структури управління Товариства», у п. 13.7. якого зазначено: «На підставі рішення Наглядової ради товариства з Генеральним директором укладається трудовий контракт про виконання функцій Генерального директора на строк, визначений рішенням Наглядової ради товариства. Від імені товариства трудовий контракт з Генеральним директором підписує Голова Наглядової ради товариства чи особа, яка уповноважена Наглядовою радою»;

- протокол № 10/18 від 11.05.2019 р. засідання Наглядової ради позивача, яким переобрано з 14.05.2018 р. на посаду Генерального директора позивача - Добренкову Ю.В. та затверджено контракт із Добренковою Ю.В. про виконання функцій Генерального директора позивача.

Судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції позивача відсутній трудовий контракт із Генеральним директором позивача (документ, що підтверджує повноваження керівника відповідно до установчих документів), що не відповідає умовам Документації в цій частині. Цей документ передбачений статутом позивача, та може містити обмеження повноважень, інші обов`язки, щодо узгодження певних дій з Наглядовою радою, таким чином, відповідно до наданих документів позивачем, повноважень керівника відповідно до установчих документів не підтверджено.

Зазначена обставина підтверджується також поясненнями, наданими представником позивача на засіданні Колегії відповідача, що відбулось 19.06.2019 р., а саме останній не заперечував той факт., що ним, позивачем, не надано контракт з директором. Відповідно до змісту статуту позивача, а саме п. 13.13, до компетенції Генерального директора належить вирішення питань, пов`язаних з управлінням поточною діяльністю Товариства в межах, визначених цим Статутом, контрактами. Отже, статутом позивача не передбачено право директора укладати договори без обмежень.

Враховуючи зазначене, суд робить висновок про те, що пропозиція позивача не відповідає умовам Документації в цій частині та правомірно відхилена третьою особою 1 з наведеної вище підстави.

Відповідно до п.4.1.1. розділу 4 Документації учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції та за достовірність інформації, зазначеної у поданій ним пропозиції. На підтвердження цього учасник повинен в своїй тендерній пропозиції надати лист - гарантію про вищезазначене).

У матеріалах справи міститься лист-гарантія № 17/ЛГ від 15.05.2019 р., який було подано позивачем у складі тендерної пропозиції і яким позивач гарантує «…відповідність змісту поданої тендерної пропозиції та достовірність інформації, зазначеної у поданій пропозиції.

У наданому листі - гарантії № 17/ЛГ від 15.05.2019 р. відсутня інформація саме про те, що учасник торгів несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції, що не відповідає умовам Документації в цій частині.

Крім цього, судом встановлено, що згідно аналізу змісту листа - гарантії, наданого позивачем, останній гарантує відповідність, але не несе відповідальність за зміст поданої ним пропозиції, тобто позивачем надано документ з абсолютно іншим, по своїй суті змістом, ніж вимагала третя особа 1. З наданого позивачем листа - гарантії неможливо встановити, яку саме відповідність він гарантує, оскільки розгляд та оцінка тендерних пропозицій не належить до компетенції учасника та лист - гарантія щодо відповідності тендерної пропозиції учасника не вимагався третьою особою 1.

Відтак суд приходить до висновку, що тендерна пропозиція позивача не відповідає умовам Документації в цій частині та була правомірно відхилена третьою особою 1 з наведених вище підстав.

Відповідно до п.1. розділу 3 Документації пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлів з копіями таких документів на підтвердження технічним вимогам та кваліфікаційним критеріям, зокрема, інформація та документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, сформовані відповідно до додатку 1 Документації.

Відповідно до 3.5. розділу 3 Документації кваліфікаційні критерії відповідно до ст. 16 Закону № 922 зазначено у додатку 1 Документації.

Додаток 1 Документації містить кваліфікаційні критерії, відповідно до якого для підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору учасник має подати документи - підтвердження про досвід виконання учасником аналогічного договору з кількістю застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб по цьому договору.

Такими документами повинні бути: відповідний договір (витяг). Обсяг такого витягу має бути достатнім для визначення відповідності договору зазначеним вимогам.

Документація не містить визначення терміну «аналогічний договорі» та окремих вимог до предмету аналогічного договору.

У складі тендерної пропозиції третьої особи 2 містяться:

- договір № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р. добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров`я) працівників ВАТ «Запоріжсталь» (амбулаторнополікліничне і стаціонарне лікування), укладений між третьою особою 2 та Відкритим акціонерним товариством «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», у п. 1.2. якого зазначено: «Цей Договір добровільного медичного страхування (надалі - Договір) укладено відповідно до «Правил добровільного медичного страхування», що зареєстровані Держфінпослуг 21.11.2013 р. (надалі - «Правила») та Ліцензії Серії АЕ № 284205 від 11.12.2013» та у п. 4.1.2. якого зазначено «…загальна чисельність застрахованих на момент укладання цього Договору складає 14 909 осіб…».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач третя особа 2 не порушила умови Документації в цій частині, у зв`язку із чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог в цій частині. Також суд зазначає, що третя особа 2 у складі тендерної пропозиції разом з іншими документами надала витяг з договору, обсяг якого достатній для визначення відповідності ( в п.4.1.2. наданого договору - визначена кількість застрахованих осіб 14 909, що є більше 4 тис. осіб), а третя особа 1 не встановлювала вимоги щодо надання договору / договорів за двома видами страхування, третьою особою 1 було встановлено лише вимогу щодо кількості застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб.

Щодо зауваження позивача про те, що тендерна пропозиція третьої особи 2 містить інформацію, викладену російською мовою (назви аптек; адреси аптек; ПІБ застрахованих осіб; інформація про цех, підрозділ застрахованих осіб) і не містить засвідченого нотаріального перекладу зазначеного документу українською мовою, а також підпису перекладача, справжність якого була б засвідчена нотаріально суд зазначає наступне.

Додаток 1 Документації містить кваліфікаційні критерії, відповідно до яких для підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору учасник має надати документи - підтвердження про досвід виконання учасником аналогічного договору з кількістю застрахованих осіб не менше 4 тис. осіб по цьому договору.

Такими документами повинні бути: відповідний договір (витяг). Обсяг такого витягу має бути достатнім для визначення відповідності договору зазначеним вимогам.

Відповідно до п. 1.7. розділу 1 Документації тендерні пропозиції учасники повинні подавати українською мовою та / або англійською мовою.

У разі, якщо у складі тендерної пропозиції є документи, викладені іншою мовою, вони повинні бути перекладені українською мовою та переклад (або справжність підпису перекладача) засвідчені нотаріально. Тексти повинні бути автентичними.

Згідно матеріалів справи, у складі тендерної пропозиції третьої особи 2 містяться:

- договір № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р. добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров`я) працівників ВАТ «Запоріжсталь» (амбулаторнополікліничне і стаціонарне лікування);

- додаток № 1 до договору № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., в якому міститься перелік аптек, інформація про найменування та адреси аптек (надані іншою, ніж українська, мовою);

- додаток № 2 договору № 01-ДМС/14 Ц8 від 10.01.2014 р., в якому містяться прізвища, імена та по батькові, та також найменування цеху, підрозділу (надані іншою, ніж українська, мовою).

Також суд зазначає, що документи, надані третьою особою 2, на які посилається позивач (викладені російською мовою назви аптек; адреси аптек; ПІБ застрахованих осіб; інформація про цех, підрозділ застрахованих осіб) не вимагалися умовами тендерної документації. Третя особа 2 надала договір, укладений українською мовою у відповідності до вимог Документації, обсяг якого достатній для встановлення відповідності кваліфікаційним критеріям. Суд вважає, що третьою особою 2 була допущена формальна (несуттєва) помилка: відповідно до п.5.3. тендерної документації «Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки». Формальною (несуттєвою) помилкою вважається, зокрема, але не виключно, якщо «…надано в складі тендерної пропозиції документи з порушенням вимог тендерної документації та/або інших вимог у разі, якщо такі документи не вимагались умовами тендерної документації)…».

Отже, наявність документів у складі пропозиції третьої особи 2, на які посилається позивач, не є підставою для відхилення.

Враховуючи викладене, у тому числі, передбачену Документацією можливість надання учасником витягу з аналогічного договору, судом встановлено, що третя особа 2 не порушила умови Документації в цій частині, у зв`язку із чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог позивача в цій частині. У цьому випадку тендерна пропозиція позивача не відповідала умовам Документації та була правомірно відхилена третьою особою 1 з підстав, наведених у Протоколі розгляду тендерних пропозицій № 8 від 24.05.2019 р.

Інші доводи та аргументи учасників не спростовують висновків суду.

Таким чином, приймаючи до уваги наведене суд відхиляє доводи позивача в цій частині, як підстави для задоволення адміністративного позову.

З урахуванням встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи, суд дійшов висновку про правомірність Рішення.

Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Внаслідок викладеного, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, а судові витрати не підлягають стягненню.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 6, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «КРОНА» - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова