Справа № 360/5076/19
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 грудня 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/5076/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову адвоката Алексєєва Олексія Ігоровича в інтересах ОСОБА_1 до Рубіжанської міської ради Луганської області, адміністратора Центру надання адміністративних послуг загального відділу Рубіжанської міської ради про визнання протиправними рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

29 листопада 2019 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Алексєєва Олексія Ігоровича в інтересах ОСОБА_1 до Рубіжанської міської ради Луганської області, адміністратора Центру надання адміністративних послуг загального відділу Рубіжанської міської ради Грачової Ірини Валеріївни, в якому представник позивача просить:

1) визнати протиправним рішення адміністратора Центру надання адміністративних послуг загального відділу Рубіжанської міської ради Грачової Ірини Валеріївни про відмову у знятті з місця реєстрації ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) визнати протиправним рішення адміністратора Центру надання адміністративних послуг загального відділу Рубіжанської міської ради Грачової Ірини Валеріївни про відмову у реєстрації місця реєстрації ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 ;

3) зобов`язати Рубіжанську міську раду Луганської області в особі Центру надання адміністративних послуг загального відділу повторно розглянути заяву про реєстрацію місця проживання та заяву про зняття з реєстрації місця проживання разом із додатками до них, які були подані 21.11.2019 громадянином Єгипту ОСОБА_1 для реєстрації свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , врахувавши висновки Луганського окружного адміністративного суду у цій справі.

Ухвалою суду від 04 грудня 2019 року позовну заяву адвоката Алексєєва Олексія Ігоровича в інтересах ОСОБА_1 залишено без руху, запропоновано позивачу протягом п`яти календарних днів з дня отримання даної ухвали надати суду: позовну заяву, оформлену з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачем; належним чином засвідчені копії письмових доказів, доданих до позовної заяви, для вручення відповідачам.

09 грудня 2019 року на офіційну електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано позовну заяву в новій редакції в трьох примірниках та ордер.

Оглядом заяви про усунення недоліків вбачається, що вона сформована в системі «Електронний суд» та підписана електронним цифровим підписом представника позивача.

Оглядом позовної заяви в новій редакції вбачається, що вона має відсканований підпис представника позивача Алексєєва О.І. та застереження, що про підпис документу електронним цифровим підписом.

Розглянувши надану заяву про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 04 грудня 2019 року суд встановив таке.

Частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Спосіб подання позовної заяви визначено частиною другою статті 160 КАС України, відповідно до якої позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Водночас згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до пункту 2 частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Підпунктом 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

За перевіркою матеріалів справи на відповідність вимогам КАС України, встановлено, що заява про усунення недоліків та примірники позовних заяв, які надіслані на електронну поштову адресу суду, підписані представником позивача з використанням електронного цифрового підпису. При цьому, однак лише заява про усунення недоліків сформована в системі «Електронний суд», а примірники позовних заяв в новій редакції не сформовано в системі «Електронний суд».

Примірники позовних заяв в новій редакції містять застереження представника, що документ засвідчено графічним (відсканованим) та електронно-цифровим підписом Алексєєва О.І.

На даний час порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Згідно з частиною другою статті 17 зазначеного Закону електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг, зокрема, кваліфікованого електронного підпису.

Примірники позовної заяви в новій редакції не містять застережень про підпис документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифікату відкритого ключа, ні доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовні заяви в новій редакції, а також не містять сертифікату відкритого ключа.

Відтак суд позбавлений технічної та процесуальної можливості встановити дотримання представником позивача вимог щодо підписання апеляційної скарги особою, яка її подає та прийняти примірники позовних заяв в новій редакції в електронній формі без наявності власноручного підпису представника позивача.

Отже, примірники позовної заяви в новій редакції, засвідчені електронно-цифровим підписом та подані до функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи, не можуть вважатись позовними заявами, підписаними у встановленому законом порядку.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 04 липня 2019 року у справі №160/3339/19, від 12 вересня 2019 року у справі № 160/2582/19.

Крім того, суд зазначає, що оглядом позовної заяви встановлено, що на ній відсутня дата документу.

Відповідно до вимог пункту 4.1 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, готуючи та оформлюючи документи, використовують, зокрема, такий реквізит як дата документу.

Згідно із пунктом 5.11 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» дата документа - це дата його підписання, затвердження, прийняття, зареєстрування, яку оформлюють цифровим способом. Елементи дати наводять арабськими цифрами в один рядок у послідовності: число, місяць, рік.

Всупереч зазначених вимог позовна заява не містить дати документу.

Ухвалою суду від 04 грудня 2019 року пропонувалась представнику позивача надати належним чином засвідчені копії письмових доказів, доданих до позовної заяви, для вручення відповідачам.

Представником позивача вимоги ухвали суду в частини надання копій письмових доказів проігноровані з позиції неправомірного посилання на Національні стандарти України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, використання судом словосполучення «за загальним правилом» без вказання конкретної норми законодавства, відсутності словосполучення «належним чином засвідчені» в частині першій статті 161 КАС України та посилання представником на надмірний формалізм.

Зазначену позицію представника позивача суд не може прийняти до уваги з огляду на таке.

Оглядом позовної заяви судом встановлено, що представником позивача до примірників позовної заяви для вручення відповідачам долучено письмові докази, які не засвідченні належним чином.

Крім того, вбачається, що надані копії письмових доказів для вручення відповідачем зняті з копій письмових доказів, наданих для приєднання до матеріалів справи.

Зазначені копії низької якості, практично у вигляді не придатному до читання, а саме: не читаються номери документів та частина інформації, що не дає змогу дослідити їх зміст.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що вимоги статті 161 КАС України, якою встановлено вичерпний, чіткий перелік документів, які мають бути додані до позовної заяви. При звернені з позовом до суду позивач зобов`язаний дотримуватись вказаних вимог, вільне тлумачення та виконання на власний розсуд яких Законом не дозволено. На думку суду формальний підхід до виконання встановлених вимог при зверненні до суду в даному випадку не є надмірним, а навпаки - є необхідним для забезпечення чіткого дотримання процесу.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що вимоги статті 161 КАС України, якою встановлено вичерпний, чіткий перелік документів, які мають бути додані до позовної заяви. При звернені з позовом до суду позивач зобов`язаний дотримуватись вказаних вимог, вільне тлумачення та виконання на власний розсуд яких Законом не дозволено. На думку суду формальний підхід до виконання встановлених вимог при зверненні до суду в даному випадку не є надмірним, а навпаки - є необхідним для забезпечення чіткого дотримання процесу.

Суд звертає увагу представника позивача, що він звертає до суду клопотання про відкриття спрощеного позовного провадження у справі та розгляд її без виклику сторін.

Особливістю судового розгляду таких справ є обмежені строки їх розгляду, а також без проведення судового засідання. Таким чином, суд у вказаній категорії справ, вирішує спір по суті на основі матеріалів адміністративної справи, наданих сторонами на підтвердження своїх позицій.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

При цьому «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду позову заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист.

Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Таким чином, оскільки процесуальний закон встановлює правила щодо оформлення позовних заяв до суду, які позивачем не дотримані, тому твердження останнього про прояв судом надмірного формалізму при перевірці дотримання вимог щодо надання копій документів є безпідставними.

Отже, позивачу необхідно надати примірники позовної заяви в новій редакції, підписані у встановленим законом порядку із зазначенням дати позовної заяви.

А також надати письмові докази, у належним чином засвідчених копіях, а саме: з відміткою про засвідчення, яка складається зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису законного представника позивача як особи, яка засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії документа, у копіях належної якості, у вигляді придатному до читання.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини третьої статті 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Частиною шостою статті 121 КАС України визначено, що про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити предстанику позивача строк на усунення недоліків позовної заяви на п`ять календарних днів з дня отримання ухвали про продовження строку.

Керуючись статтями 121, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити адвокату Алексєєву Олексію Ігоровичу строк для усунення недоліків позовної заяви на п`ять календарних днів з дня отримання даної ухвали суду.

Запропонувати позивачу протягом п`яти календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- позовну заяву в новій редакції, оформлену з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, та її копії для направлення відповідачам, підписані у встановленому законом порядку;

- належним чином засвідчені копії письмових доказів, доданих до позовної заяви, для вручення відповідачам, у копіях належної якості, у вигляді придатному до читання.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.В. Захарова