Справа № 240/10835/19
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 240/10835/19

16 грудня 2019 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Біла Л.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Разом з апеляційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог ст.ст. 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Водночас, відповідачем до апеляційної скарги не додано документа про сплату судового збору. Натомість заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки відповідач є бюджетною установою, розрахунково-касове обслуговування якої здійснюється Державною казначейською службою України та лише в межах відкритих асигнувань, а законодавством встановлені досить стислі строки на подання апеляційної скарги.

За приписами ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як суб`єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Крім того, посилання апелянта на ст. 8 Закону України "Про судовий збір" є помилковим, оскільки, скаржник не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія зазначеної норми закону щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Враховуючи, що звільнення, відстрочення, розстрочення від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов`язком суду, а також не надання відповідачем будь-яких доказів щодо неможливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у даній справі, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 даного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За приписами п. 3 ч. 2 ст. 4 даного Закону ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів справи слідує, що позивач звернувся до суду в 2019 році і апелянтом оскаржується судове постанова стосовно стягнення виконавчого збору у розмірі 16992 грн.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2019 року визначений у розмірі 1921 грн.

Тобто, розмір ставки судового збору за подання адміністративного позову становив 1921 грн.

Відтак, розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції становить 2881,5 грн. (1921х150%).

В порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, відповідачем не додано доказів сплати судового збору у визначеному розмірі.

Зазначені недоліки можуть бути усунуті апелянтом шляхом надання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 2881,5 грн. із підтвердженням зарахування вказаної суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, чк вбачається із матеріалів справи, оскаржуване рішення винесено 19 листопада 2019 року у письмовому провадженні. Апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції засобами поштового зв`язку 04 грудня 2019 року.

Водночас, положеннями ст. 287 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця

Відповідно до ч. 6 ст. 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаних справах.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що норми ст. 287 КАС України є спеціальними, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення.

Слід також відзначити, що відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення копію оскаржуваного рішення відповідачем отримано 22 листопада 2019 року.

Так, у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач наполягає на тому, що оскільки копію оскаржуваного рішення отримано 22 листопада 2019 року (у п`ятницю), то відлік процесуального строку має здійснювати саме з наступного робочого дня, тобто з понеділка 25 листопада 2019 року.

Проте, згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Тобто, вищевказаними нормами не передбачено початок відліку процесуального строку в інший спосіб, ніж на наступний день після отримання апелянтом копії вищевказаного рішення.

Таким чином, в порушення вищенаведених вимог, відповідачем подано апеляційну скаргу поза межами 10 денного строку з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення і наведені апелянтом причини пропуску строку не визнані судом поважними.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані судом обставини щодо невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.ст. 287, 296 КАС України створюють перешкоди для відкриття апеляційного провадження, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху з наданням особі, яка подала апеляційну скаргу, строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Відмовити Управлінню державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Визнати неповажними причини пропуску Управлінням державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області строку на апеляційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року.

3. Апеляційну скаргу Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

4. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

5. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Біла Л.М.