Справа № 580/2221/19
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

16 грудня 2019 року Справа № 580/2221/19

Черкаський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді - Білоноженко М.А., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про роз`яснення рішення в адміністративній справі № 580/2221/19 за позовом заступника прокурора Черкаської області до Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне територіальне управління юстиції у Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся заступник прокурора Черкаської області (далі позивач) з позовом до Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області (далі відповідач), третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне територіальне управління юстиції у Черкаській області в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області щодо повернення без виконання виконавчого листа від 13.05.2016 №695/1788/15-ц;

- зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області вжити заходів до виконання виконавчого документу від 13.05.2016 №695/1788/15-ц про стягнення із Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на користь прокуратури Черкаської області 1071 грн. 86 коп. судового збору.

19.08.2019р. рішенням Черкаського окружного адміністративного суду позов задоволено повністю.

- визнано протиправними дії Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області щодо повернення без виконання виконавчого листа від 13.05.2016 №695/1788/15-ц.

- зобов`язано Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області вжити заходів до виконання виконавчого документу від 13.05.2016 №695/1788/15-ц про стягнення із Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на користь прокуратури Черкаської області 1071 грн 86 коп. судового збору.

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області на користь прокуратури Черкаської області витрати зі сплати судового збору у сумі 3 842 грн. 00 коп.

14.11.2019р. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду залишено рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.08.2019р. без змін.

04.12.2019р. до Черкаського окружного адміністративного суду від Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області надійшла заява про роз`яснення рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19.08.2019р. у справі № 580/2221/19.

В обгрунтування заяви вказано, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19.08.2019р. стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань заявника судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3842,00 грн. на користь прокуратури Черкаської області. Представник заявника зазначає, що прокуратура Черкаської області є органом виконавчої влади, тобто, суб`єктом владних повноважень, в зв`язку з чим, у відповідності до положень ч.2 ст. 139 КАС України, на користь суб`єкта владних повноважень стягуються виключно судові витрати такого суб`єкта, пов`язані із залученням свідків та проведення експертиз. Представник вказує, що потребує роз`яснення зазначеного рішення суду щодо можливості суб`єкта владних повноважень пред`являти до виконання виконавчий лист зі стягнення судового збору за рахунок іншого суб`єкта владних повноважень.

Розглянувши заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про роз`яснення рішення суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим КАС України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013р. "Про судове рішення в адміністративній справі", зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013р., зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Судом, з мотивів та обгрунтувань заяви про роз`яснення рішення суду, вбачається, що її подання зумовлене не згодою заявника із рішенням суду в частині, яку він просить роз`яснити.

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 КАС України, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із учасників справи, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане КАС України.

Водночас, у рішенні Черкаського окружного адміністративного суду від 19.08.2019р., яке просить роз`яснити заявник, чітко та зрозуміло викладено його зміст, воно не містить положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

На підставі зазначеного, з урахуванням доцільності роз`яснення судового рішення, суд доходить висновку, що заява про роз`яснення судового рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 243, 248, 254, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про роз`яснення рішення від 19.08.2019р. в адміністративній справі № 580/2221/19 - відмовити.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко