Справа № 9901/168/19
Суддя: Стародуб О.П.
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

14 листопада 2019 року

м. Київ

справа №9901/168/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Головуючий - Стародуб О.П.,

судді - Берназюк Я.О., Коваленко Н.В., Кравчук В.М., Чиркін С.М.,

секретар судового засідання - Іванова Н.П.,

за участю: позивача та представника третьої особи

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, треті особи Генеральна прокуратура України, прокуратура міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

03.04.2019р. ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 27.02.2019р. №77дп-19.

В обгрунтування позовних вимог посилалась на те, що оскаржуваним рішенням її притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, за порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

Позивач вважає таке рішення незаконним та таким, що прийняте з порушенням вимог чинного законодавства.

Посилалась на те, що у квітні 2017 року видала генеральну довіреність на автомобіль Mitsubishi Colt 2008 року випуску щодо розпорядження та користування автомобілем та передала автомобіль. Автомобіль було відчужено саме на підставі зазначеної довіреності шляхом укладення договору купівлі-продажу від 29.04.2017р., при цьому жодних грошових коштів від продажу зазнченого автомобіля нею не отримано.

Посилалась на те, що під час проведення службового розслідування та під час розгляду дисциплінарного провадження Комісією обставини продажу зазначеного автомомбіля належним чином не досліджувались. Зокрема, не встановлено та не опитано осіб, які здійснювали продаж автомобіля, не встановлено хто отримав кошти за його продаж, а також чи передавались такі кошти ОСОБА_1 .

Також посилалась на те, що щорічна декларація заповнювалась нею на підставі довідки з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, у якій відсутні відомості щодо нарахованого та отриманого доходу за період з 1 кварталу по 4 квартал 2017 року. Вказана довідка була надана нею під час засідання Комісії, разом з тим, факт відсутності відомостей про нарахований дохід у зазначеній довідці Комісією до уваги не взято, та не надано цьому належної правової оцінки.

Враховуючи зазначене, посилалась на те, що її дії були законними та достовірними, вчиненими у спосіб, передбачений Конституцією України, Податковим кодексом України, Законом України «Про запобігання корупції», з використанням достровірної інформації з метою належного декларування свого майнового стану, обгрунтовано, з врахуваннм всіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення, добросовісно, розсудливо, в свою чергу оскаржуване рішення Комісії є незаконним, необгрунитованим та таким, що прийняте при неповно з`ясованих обставинах справи, без належної правової оцінки обставин справи, а тому підлгає сткасуванню.

Крім того посилалась на пропуск відповідачем строку притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Зокрема вказувала, що зважаючи на дату укладення договору купівалі-продажу автомомбіля - 29.04.2017р. граничним строком накладення дисциплінарного стягнення на прокурора є 30.04.2018р., в свою чергу оскаржуване рішення ухвалено Комісією 27.02.2019 року, тобто з пропуском, встановленого статтею 48 Закону України «Про прокуратуру» річного строку.

Відповідач у письмових запереченнях проти позову заперечив,просить відмовити в його задоволенні повністю. Вважає, що відповідач діяв на підставі законодавства, в межах наданих повноважень та з додержанням відповідної процедури.

Зокрема посилається на те, що в ході дисциплінарного провадження встановлено наявність в діях прокурора ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 4 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру», а саме порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і збов`язання фінансового характеру. Вказане підтверджується рішенням Національного агенства з питань запобігання корупції від 15.02.2019р. №476, матеріалами службового розслідування, копією щорічної декларації ОСОБА_1 за 2017 рік, копією договорів купівлі-продажу транспортних засобів від 25.04.2017р. та від 29.04.2017р., поясненнями позивача.

Посилається на те, що при прийнятті спірного рішення Комісією враховано характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення, а застосоване до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді заборони на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, є пропорційним вчиненому нею проступку.

Також посилається на те, що під час проведення перевірки дисциплінарних скарг щодо ОСОБА_1 та розгляду Комісією висновку, складеного за результатами цієї перевірки, позивачу була надана можливість надати пояснення щодо обставин, повідомлених у дисциплінарних скаргах, якою вона скористалась. Пояснення позивача були обговорені та враховані під час прийняття Комісією спірного рішення.

Враховуючи викладене, доводи позивача про неповноту та однобічність проведення службового розслідування та дисциплінарного провадження є необгрунтованими.

Що стосується строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, то враховуючи, що декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік позивачем подано 23.03.2018р., а тому приймаючи рішення 27.02.2019р. Комісією дотримано передбачений ст. 48 Закону України «Про прокуратуру» річний строк притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні.

Додатково пояснила, що інформацію про правочин про продаж автомобіля Honda Accord, 2011 року випуску, зазначила, але не у всіх розділах декларації.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

В судове засідання 14.11.2019р. представник відповідача, якого в силу наказу Генерального прокурора від 17.10.2019р. №233 уповноважено представляти відповідні кадрові комісії, не прибув, причини неявки суду не повідомив, в зв`язку з чим розгляд справи завершено за його відсутності.

В ході розгляду справи судом встановлено, що позивач в органах прокуратури працює з 10.04.2013р. За час роботи характеризується позитивно.

Разом з тим встановлено, що на час дисциплінарного провадження позивач вважається такою, яка притягувалася до дисциплінарної відповідальності, оскільки рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 27.09.2018р. №423дп-18 її притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на 3 місяці на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Присягу працівника прокуратури позивач прийняла 04.04.2014р., з Кодексом професійної етики та поведінки працівників прокуратури ознайомлена 24.04.2013р.

23.01.2018р. позивач, відповідно до вимог статті 19 Закону України «Про прокуратуру» та розділу II Порядку проведення таємної перевірки доброчесності прокурорів в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 16.06.2016р. №205 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.06.2016р. за №875/29005, власноручно заповнила анкету доброчесності прокурора, яку обліковано у реєстрі таємних перевірок доброчесності прокурорів та оприлюднено на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України.

У вказаній анкеті позивач підтвердила твердження про те, що не вчиняла дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у її об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, сумлінно виконувала обов`язки прокурора.

У подальшому, на виконання листа керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України від 06.07.2018р. №25/2-32667-18, враховуючи наявні дані щодо факту можливого невиконання ОСОБА_1 вимог статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» щодо своєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, наказом прокурора міста Києва від 18.07.2018р. №79 призначено службове розслідування з вказаного питання.

За результатами проведення службового розслідування складено висновок, затверджений 17.10.2018р. прокурором міста Києва, яким встановлено, що знайшли своє підтвердження факти порушення ОСОБА_1 вимог статі 52 Закону України «Про запобігання корупції» щодо своєчасного повідомлення про суттєві зміни у мановому стані, статті 46 вказаного Закону щодо відображення доходу від відчуження майна у щорічній декларації, факти порушення Правил внутрішнього службового розпорядку прокурорсько-слідчих працівників органів прокуратури, внесення до Анкети доброчесності прокурора недостовірних відомостей.

Листами від 18.10.2018р. №09/1-747вих-18 та №09/1-748вих-18 до Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України направлено копію висновку службового розслідування щодо можливої недоброчесності прокурора Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_1 , а НАЗК повідомлено про встановлені факти порушення прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» щодо відображення доходу від відчуження майна у щорічній декларації за 2017 рік.

29.10.2018р. до Комісії надійшла заява керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку прокурором ОСОБА_1 .

Як підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності у заяві зазначені пункти 1, 4, 5 та 7 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру»: невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; порушення правил внутрішнього службового розпорядку.

Крім того, 31.10.2018р. до Комісії надійшла дисциплінарна скарга прокурора міста Києва ОСОБА_2 про вчинення прокурором Київської місцевої прокуратури №8 міста Києва ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження скаргу розподілено за членом Комісії ОСОБА_3. (протокол розподілу від 31.10.2018р.).

Як підстави для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у дисциплінарній скарзі зазначені пункти 1, 4, 5, 6 та 7 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру»: невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру; вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; грубе порушення правил прокурорської етики; порушення правил внутрішнього службового розпорядку.

Рішеннями члена Комісії від 13.11.2018р. відкрито дисциплінарні провадження №11/2/4-1784дс-304дп-18 та №11/2/4-1806дс-305дп-18 щодо позивача.

Враховуючи що заяви керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. та прокурора міста Києва Говди Р .М. подано стосовно одного прокурора за одними фактами, рішенням Комісії від 21.11.2018р. №510дп-18 дисциплінарні провадження щодо ОСОБА_1 об`єднані в одне - № 11/2/4-1784дс-304дп-18.

Рішенням Комісії від 28.11.2018р. №529дп-18 строк проведення перевірки відомостей у об`єднаному провадженні продовжено на один місяць - до 29.01.2019р.

29.01.2019р., за результатами проведеної перевірки, членом Комісії ОСОБА_3. складено висновок про відсутність дисциплінарного проступку у діях прокурора ОСОБА_1 .

Комісією встановлено, що ОСОБА_1 в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» своєчасно не подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у зв`язку з придбанням 25.04.2017р. автомобіля Honda Accord, 2011 року випуску вартістю 150 000 грн.

Також встановлено невідображення у декларації у Розділі 14 «Видатки і правочини суб?єкта декларування» інформації про правочин, за яким набуто право власності на рухоме майно - транспортний засіб Honda Accord.

Крім того встановлено факт невідображення позивачем у щорічній декларації за 2017 рік доходу від відчуження іншого транспортного засобу - Mitsubishi Colt 2008 року випуску.

Так, відповідно до поданих ОСОБА_1 щорічних декларацій за 2015 та 2016 роки у розділі 6 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» останньою зазначено, що у її власності наявний автомобіль іноземного виробництва Mitsubishi Colt 2008 року випуску. При цьому у щорічній декларації за 2017 рік відомості про наявність у її власності вказаного транспортного засобу відсутні.

Як встановлено в ході службового розслідування, цей автомобіль ОСОБА_1 відчужено 29.04.2017р. за 70 000 грн., що підтверджується копією договору купівлі-продажу транспортного засобу від 29.04.2017р. №8046/2017/438970.

Разом з тим, ОСОБА_1 дохід від відчуження рухомого майна у щорічній декларації за 2017 рік не відображено.

Крім того, службовим розслідуванням встановлено порушення позивачем у червні 2018 року правил внутрішнього службового розпорядку.

Крім того, відповідно до заяви керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України позивач не пройшла таємну перевірку доброчесності прокурора.

27.02.2019р., за наслідками дисциплінарного провадження, Комісією прийнято рішення №77дп-19, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на неї стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Приймаючи вказане рішення, Комісія не знайшла підстав для притягнення позивача до відповідальності за неподання до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у зв`язку з придбанням 25.04.2017р. автомобіля Honda Accord за 150000 грн. - у зв`язку з закінченням строку притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за цим фактом, а також за пунктом 7 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» (порушення правил внутрішнього службового розпорядку) у зв`язку з малозначністю цього фатку та такого, що не утворює складу дисциплінарного проступку.

Крім того, Комісія не знайшла підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за фактом не проходження нею перевірки доброчесності прокурора, оскільки на час складання анкети доброчесності (23 січня 2018 року) НАЗК не проводилась повна перевірка декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , рішення за її результатами не приймалося, не складався протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, стосовно ОСОБА_1 з приводу неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані за придбання у 2017 році автомобіля Honda Accord вартістю 150 000 грн.

Враховуючи викладене, Комісія дійшла висновку, що в таких діях позивача відсутні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 5 та 6 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру», а саме вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури та грубе порушення правил прокурорської етики.

Разом з тим, Комісія дійшла висновку щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 4 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру».

При цьому Комісія виходила з того, що відповідно до пункту 1 розділу I рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 15.02.2019р. №476 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , прокурором Київської місцевої прокуратури №8» позивач у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації не зазначила відомості про свій дохід від продажу рухомого майна (автомобіля Mitsubishi Colt) у сумі 70 000 грн., чим не дотримала вимоги пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості про свій дохід, які відрізняються від достовірних на суму 70 000 грн.

Крім того, ОСОБА_1 не зазначила відомості щодо іншого правочину, яким набуто її право власності на транспортний засіб Honda Accord (право власності виникло 25.04.2017р. на підставі договору купівлі-продажу транспортного засобу від 25.04.2017р. №3246/2017/429486), чим порушила вимоги пункту 10 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Таким чином, у розділі 14 «Видатки та правочини суб`єкта декларування» декларації ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості, не відобразивши інформацію про інший правочин, яким набуто її право власності на рухоме майно, чим не дотримала вимоги пункту 10 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Враховуючи викладене, Комісія дійшла висновку, що в діях прокурора Київської місцевої прокуратури №8 міста Києва ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, перебачений пунктом 4 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру», а саме порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру. При цьому додаткової кваліфікації вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок за пунктом 1 частини 1 статті 43 Закону не потребує.

В рішенні Комісією зазначено, що встановлені в ході дисциплінарного провадження обставини підтверджуються рішенням Національного агентства від 15.02.2019р. №476 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , прокурором Київської місцевої прокуратури №8»; матеріалами службового розслідування, проведеного на підставі наказу прокурора міста Києва від 18.07.2018р. №79; копією щорічної декларації ОСОБА_1 за 2017 рік; копією договору купівлі-продажу транспортного засобу від 25.04.2017р. №3246/2017/429486; копією договору купівлі-продажу транспортного засобу від 29.04.2017р. №8046/2017/438970; поясненнями ОСОБА_1

Притягуючи позивача до дисциплінарної відповідальності та накладаючи на неї дисциплінарне стягнення, Комісія дійшла висновку, що строк для накладення дисциплінарного стягнення на прокурора ОСОБА_1 , за порушення, про які йдеться у заяві та дисциплінарній скарзі, при заповненні нею декларації за 2017 рік, не сплинув.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, представника відповідача, колегія суддів дійшла висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних мотивів та передбачених законом підстав.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали висновки Комісії про порушення позивачем встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 123 Конституції України передбачає, що організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014р. №1697-VII (далі - Закон №1697-VII).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 3 Закону №1697-VII (тут і далі - в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) діяльність прокуратури ґрунтується на засадах законності, справедливості, неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження, зокрема, з підстави порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

Частиною першою статті 49 Закону №1697-VII передбачено, що на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: догана; заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); звільнення з посади в органах прокуратури.

Згідно з частиною 1 статті 44 Закону №1697-VII дисциплінарне провадження здійснюється Комісією.

Відповідно до частини 1статті 45 Закону №1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Комісією дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Частиною п`ятою статті 47 Закону №1697-VII визначено, що розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Комісії заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Рішення в дисциплінарному провадженні Комісія приймає більшістю голосів від свого загального складу (частина 1 статті 48 Закону № 1697-VII).

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення (частина третя вказаної статті).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014р. №1700-VІІ (далі - Закон №1700-VІІ в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) НАЗК є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 11 Закону №1700-VІІ до повноважень НАЗК належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 50 Закону №1700-VІІ передбачено, що повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

Згідно із частиною 2 цієї статті у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей НАЗК письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

В свою чергу, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених Законом України «Про прокуратуру», визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади, і не наділена повноваженнями контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Між тим, як встановлено судом, згідно наказу виконувача обов`язки прокурора міста Києва ОСОБА_6 від 18.07.2018 року проведено службове розслідування стосовно позивача з питань виконання вимог ст. 52 Закону №1700-VII щодо своєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, за результатами якого, крім іншого, вирішено направити до НАЗК повідомленян про виявлені факти порушень позивачем передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII порядку подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, статті 46 вказаного Закону порядку подання щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік.

Вирішити питання щодо проведення повної перевірки щорічної декларації за 2017 рік відповідно до п. 4 Розділу ІІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агенства з питань запобігання корупції від 10.02.2017р. №56 та складання щодо ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 176-2 Кодексу про адміністративні правопорушення.

Рішенням НАЗК від 29.10.2018р. №2383 розпочато повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або органів місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , а рішенням 21.12.2018р. №3130 продовжено строк проведення повної перевірки з 29.12.2018р. на 30 календарних днів.

01.11.2018р. НАЗК складено протокол про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією щодо позивача, яка, будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону №1700-VII, не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, в зв`язку з придбанням у приватну власність 25.04.2017р. транспортного засобу Honda Accord, 2011 року випуску, вартістю 150000,00 грн., чим порушила вимоги частини 2 статті 45 Закону №1700-VII, відповідальність за що передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Рішенням НАЗК від 02.11.2018р. №2517 вирішено: Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя забезпечити направлення до суду відповідно до законодавства протоколу про адмністративне правопорушення від 01.11.2018р. №44-03/240/18 стосовно ОСОБА_1 , прокурора Київської місцевої прокуратури №8 м. Києва.

За наслідками проведеної повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або органів місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , НАЗК прийнято рішення від 15.02.2019р. №476, яким встановлено, що суб`єкт декларування при складанні та поданні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік зазначив недостовірну інформацію про свій дохід та не відобразив інформацію про інший правочин, яким набуто його право власності на рухоме майно, чим не дотримав пунктів 7 та 10 частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».

Вирішено доручити уповноваженій особі - головному спеціалісту відділу проведення повних перевірок Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_7 повідомити суб`єкта декларування ОСОБА_1 про прийняте рішення та вжити заходів для створення в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, можливості подання нею декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, з достовірними даними.

Таким чином, НАЗК, як органом, до виключних повноважень якого належить здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, встановлено відображення ОСОБА_1 у декларації за 2017 рік недостовірної інформації про свій дохід.

Вказане рішення позивачем до суду не оскаржувалось.

Таким чином, приймаючи оскаржуване рішення, Комісією було враховано встановлені в рішенні НАЗК від 15.01.2019р. №4376 порушення, зокрема зазначення ОСОБА_1 в декларації за 2017 рік недостовірної інформації про свій дохід та невідображення інформації про правочин, яким набуто право власності на транспортний засіб, що в силу положень пункту 4 частини 1 статті 43 Закону №1697-VІІ може бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Посилання позивача на неповноту розгляду дисциплінарного провадження, невстановлення всіх обставин, необхідних для ухвалення обгрунтованого рішення, є безпідставними, оскільки встановлені в ході дисциплінарного провадження обставини підтверджуються рішенням НАЗК від 15.02.2019р. №476, як органу, до виключної компетенції якого належить здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації; матеріалами службового розслідування, проведеного на підставі наказу прокурора міста Києва від 18.07.2018р. №79; копією щорічної декларації ОСОБА_1 за 2017 рік; копією договору купівлі-продажу транспортного засобу від 25.04.2017 року №3246/2017/429486; копією договору купівлі-продажу транспортного засобу від 29.04.2017р. №8046/2017/438970; поясненнями ОСОБА_1

Встановлені вказаним рішенням порушення позивачем не спростовано, таке рішення позивачем не оскаржувалось, та є чинним.

Посилання позивача на те, що продаж автомобіля Mitsubishi Colt 2008 року випуску нею не здійснювався, жодних грошових коштів від продажу зазначеного автомобіля нею не отримано є безпідставним, з огляду на наступне.

Так, відповідно до статті 244 Цивільного кодексу України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

За правилами статті 239 ЦК України правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє.

Із змісту договору купівлі-продажу від 29.04.2017р. вбачається, що строною договору (продавцем) за цим договором виступала саме позивач.

Таким чином договір купівлі-продажу від 29.04.2017р. хоч і було підписано представником позивача, однак в інтересах саме позивача з усіма правовими наслідками, які настають внаслідок продажу майна.

При цьому, за змістом статті 655 ЦК України договір купівлі-продажу передбачає обов?язкову сплату покупцем продавцю певної грошової суми за продане майно. Така умова договору купівлі-продажу в силу вимог закону є істотною.

Відповідно до умов договору від 29.04.2017р. продаж автомобіля Mitsubishi Colt 2008 року випуску вчинено позивачем за 70000,00 грн.

Таким чином зібраними у справі і дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами встановлено факт продажу позивачем належного їй рухомого майна, однак в порушення вимог закону позивач дохід від такого відчуження у щорічній декларації за 2017 рік не відобразила.

Що стосується посилання позивача на використання при заповненні декларації за 2017 рік сум доходів, відображених в довідці з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, в якій відсутні відомості щодо нарахованого та отриманого доходу за період з 1 кварталу по 4 квартал 2017 року за продаж автомобіля, то такі також є безпідставними, оскільки вказана довідка відображає інформацію надану відповідними податковими агентами, а тому відсутність інформації в цьому реєстрі інформації про отриманий дохід не може спростовувати факт його отримання.

Також в ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт не відображення позивачем у Розділі 14 «Видатки і правочини суб?єкта декларування» інформації про правочин, за яким набуто право власності на рухоме майно - транспортний засіб Honda Accord, а зазначення такої інформації лише в розділі 13 «Фінансові зобов?язання» не спростовує факту порушення порядку заповнення декларації.

Також безпідставними є посилання позивача на пропуск Комісією строку притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки передбачений статтею 48 Закону №1697-VII річний строк обчислюється із дня вчинення проступку. Як було встановлено в ході дисциплінарного провадження, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік позивачем подано 23.03.2018р., а тому закінченням річного строку є 23.03.2019р. В свою чергу, оскаржуване рішення прийнято Комісією - 27.02.2019р., тобто до закінчення передбаченого ст. 48 Закону №1697-VII річного строку.

За таких обставин суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення відповідає передбаченим статтею 2 КАС України критеріям, передбачені законом підстави для його скасування відсутні, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 241-246, 262, 266 Кодексу адміністративного судочинства України,

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, треті особи Генеральна прокуратура України, прокуратура міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Судді:

О.П. Стародуб

Я.О. Берназюк

Н.В. Коваленко

В.М. Кравчук

С.М. Чиркін