Справа № 240/12182/19
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про відкриття загального позовного провадження в адміністративній справі
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Гурін Д.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною та скасування вимоги,
Зазначений спір згідно зі статтею 19 Кодексу адміністративного судочинства України, належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.
Позовна заява подана у порядку передбаченому статтею 168 Кодексу адміністративного судочинства України та відповідає вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.
Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України не має.
Вирішуючи питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, зважаючи на умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначені статті 12, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, а також ураховуючи категорію та складність справи, обраний позивачем спосіб захисту і значення справи для сторін та клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, суд вважає, що дана справа підлягає розгляду у порядку загального позовного провадження, із проведенням підготовчого засідання з повідомленням учасників справи, а тому клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін задоволенню не підлягає.
Вирішуючи питання про поновлення строку на звернення до суду з даним позовом, суд дійшов наступних висновків.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивач зазначає, що вона отримала оскаржувану вимогу 10 вересня 2019 року, однак, мала необхідність звернутись за безоплатною правовою допомогою, що було складно, оскільки позивач проживає у маленькому місті та не має можливості оплатити послуги платного спеціаліста з податкового права, оскільки на її утриманні знаходяться двоє малолітніх дітей. Вважає, що строк пропущений нею з поважних причин, просить поновити строк на звернення до суду з даним позовом.
Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону України від 8 липня 2010 року №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464-VI) у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.
Відповідно до абзацу 2 частини 14 статті 25 Закону №2464-VI суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення.
Позивач отримала оскаржувану вимогу 10 вересня 2019 року, однак, у зв`язку із необхідністю зібрання необхідних доказів для звернення до суду з позовом про оскарження вказаної вимоги та у зв`язку з необхідністю звернення для отримання безоплатної правової допомоги, позивач не мала можливості оскаржити вчасно оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) відповідача до Житомирського окружного адміністративного суду.
Вказана обставина свідчить про поважність причин не звернення позивача до суду у межах десятиденного строку з дати винесення вказаної вимоги, тобто з 10 вересня 2019 року до 20 вересня 2019 року, з огляду на що позивач має право на поновлення строку для звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Крім того, позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору за подачу позову, у зв`язку з тим, що вона ніде не працює, перебуває у відпустці по догляду за дитиною.
Згідно з положеннями статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Нормами статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI).
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд зазначає, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Позивач у клопотанні про звільнення від сплати судового збору вказує на обставити, що можуть свідчити про незадовільний майновий стан позивача, на його обґрунтування позивачем надано суду копії довідок про неотримання нею допомоги на випадок безробіття, копію довідки від 18 листопада 2019 року №519 про отримання допомоги на дітей, копії рішень суду про виплату аліментних зобов`язань позивачу, з огляду на викладене суд дійшов висновку про те, що вказане клопотання необхідно задовольнити та відстрочити позивачу сплату судового збору до винесення рішення суду в даній справі.
Керуючись статтями 19, 20, 160, 161, 171, 243, 259, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,
ухвалив:
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною та скасування вимоги.
Клопотання позивача про поновлення строку звернення з даним позовом - задовольнити.
Поновити позивачу строк звернення до суду з даним позовом.
Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору у сумі 768,40 грн - задовольнити.
У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін - відмовити.
Розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
Призначити підготовче засідання у справі на 24 січня 2020 року 15:00 із повідомленням учасників справи про його проведення у Житомирському окружному адміністративному суді за адресою: місто Житомир, вулиця Мала Бердичівська, 17, зал №2.
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі.
Встановити відповідачу строк для подання заперечень впродовж трьох днів з дня отримання відповіді на відзив.
Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом семи днів з дня отримання відзиву.
Копія відповідної заяви по суті справи та доданих до неї документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву, відповіді на відзив, заперечення, пояснень до суду.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Копію ухвали та інформацію про права та обов`язки невідкладно направити сторонам.
Відповідачу направити копію позовної заяви та доданих до неї документів.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.М. Гурін