Справа № 766/22336/18
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

18 грудня 2019 р. м. ХерсонСправа № 766/22336/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Пекного А.С., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зміну способу виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Херсонського міського суду Херсонської області з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі-відповідач-1, Управління), головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни (далі-відповідач-2), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-01-15-45 від 13.11.2017 р. про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 153000,00 грн.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 02.05.2019р. позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано прийняту головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Запорожець Вікторією Олександрівною постанову від 13 листопада 2017 року №1021-01-15-45 про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу в сумі 153 000,00 грн.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (73000, Херсонська область, м.Херсон, вул. Кременчуцька, 69) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 1530,01 (одна тисяча п`ятсот тридцять) грн.

В подальшому 07.06.2019р. позивачу видано виконавчий лист № 460 щодо стягнення судових витрат, який звернуто ним до виконання шляхом пред`явлення до органу Державної казначейської служби України.

Листом від 12.11.2019р. №13-20/10-3/4783 Головне управління Державної казначейської служби України у Херсонській області повідомило позивача про відкладення безспірного списання коштів за вказаним виконавчим документом.

Позивач 06.12.2019р. подав до суду заяву про зміну способу виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 02.05.2019р. шляхом стягнення судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Заява мотивована тим, що Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області не є самостійною юридичною особою і відкритих рахунків в органах Державної казначейської служби України та являється структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Відсутність у відповідача відкритих в органах Державної казначейської служби рахунків, з яких можливо здійснити безспірне списання коштів, перешкоджає виконанню рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 02.05.2019р.

Також у заяві викладено клопотання про її розгляд без участі позивача та його представника.

Ухвалою від 09.12.2019р. призначено розгляд вказаної заяви на 18 грудня 2019 року о 14:00 год.

За правилами статті 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Отже суд розглядає заяву відповідача про зміну способу судового рішення без участі сторін в порядку письмового провадження.

При вирішенні заяви відповідача суд керується тим, що згідно статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Повноваження суду при вирішенні справи визначені статтею 245 КАС України, відповідно до якої при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

- визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

- встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

- прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

- тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

- примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

- примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України;

- інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

- затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

- затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

- затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

- звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

- зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

За змістом статті 246 КАС України у резолютивній частині рішення зазначається, зокрема, висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог. У разі необхідності у резолютивній частині також вказується про порядок і строк виконання рішення.

Цій правовій нормі кореспондують положення статті 372 КАС України, відповідно до якої у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Також статтями 372, 373 КАС України установлено, що судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання. Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом. Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах, вирішує суддя адміністративного суду одноособово, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Приписами статті 378 КАС України визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Таким чином, як зміну способу і порядку виконання судового рішення розуміють застосування судом нових заходів щодо його реалізації у зв`язку з неможливістю виконання цього рішення раніше визначеними способом і порядком. При цьому зміна способу виконання не має змінювати (зачіпати) суті самого судового рішення.

За змістом ст.244, ч.ч.1, 5, 6 ст.246 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати; у резолютивній частині рішення зазначається розподіл судових витрат, а у разі необхідності у резолютивній частині також вказується порядок і строк виконання рішення.

Розподіл судових витрат здійснюється за правилами, визначеними статтею 139 КАС України.

Зокрема, ч.ч.1 - 5 цієї статті визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

У разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від сплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, розподіл судових витрат у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, здійснюється виключно їх стягненням за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі (або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа).

При цьому здійснений у кожному конкретному випадку розподіл судових витрат є складовою судового рішення відтворюється у змісті такого рішення.

У даному випадку відповідачами виступали Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області та його посадова особа - головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Запорожець Вікторія Олександрівна.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України до участі у справі не залучалась, позаяк позивач саме до неї позовних вимог не пред`являв.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд стягнув їх саме з особи, яка була відповідачем у справі - з Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області.

Таким чином, зміна способу виконання шляхом стягнення судових витрат замість відповідача з особи, яка не брала участі у справі - Державної архітектурно-будівельної інспекції України, фактично змінить суть судового рішення, що є неприпустимим.

За таких обставин у задоволенні заяви позивача про зміну способу виконання судового рішення слід відмовити.

Керуючись ст.378 КАС України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зміну способу виконання рішення суду у справі за його позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Херсонській області Запорожець Вікторії Олександрівни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Пекний А.С.