Справа № 810/1274/17
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/1274/17 Суддя (судді) першої інстанції: Журавель В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Файдюка В.В.,

суддів Мєзєнцева Є.І.,

Чаку Є.В.,

При секретарі Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області, треті особи: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, приписів та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - третя особа-1), гр. ОСОБА_1 (далі - третя особа-2), гр. ОСОБА_3 (далі - третя особа-3), гр. ОСОБА_4 (далі - третя особа-4), гр. ОСОБА_5 (далі - третя особа-5), гр. ОСОБА_6 (далі - третя особа-6) про визнання протиправними та скасування рішення, приписів та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 06 та 07 квітня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено дату, час та місце судового засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року в адміністративній справі № 810/1274/17 призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі на підставі п.3 ч.2 статті 156 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції кодексу, чинній до 15 грудня 2017 року) до одержання судом результатів експертизи.

У зв`язку з надходженням до суду результатів експертизи провадження у цій адміністративній справі 04 грудня 2017 року поновлено та залучено до участі у справі в якості третіх осіб ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 згідно протокольних ухвал Київського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року.

До справи надано також і висновок експерта Галієва О.М. , який суперечить висновку попередньої експертизи.

Таким чином, наразі справа містить два висновки експерта, які містять суттєві суперечності між собою, зокрема, з питань визначення категорії складності будівництва.

27 травня 2019 року до суду надійшли клопотання від представника третьої особи-6 та від представника позивача щодо призначення в адміністративній справі № 810/1274/17 повторної будівельно-технічної експертизи. Також до суду надійшли пояснення від представника відповідача, в яких він не заперечував щодо призначення повторної будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року клопотання представника позивача та третьої особи-6 про призначення повторної будівельно-технічної експертизи задоволено.

Призначено в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інпекції у Київській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, гр. ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_3 , гр. ОСОБА_4 , гр. ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_6 , визнання протиправними та скасування рішення, наказу, приписів та зобов`язання вчинити певні дії, повторну будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Українському науково-дослідному інституту спеціальної техніки та експертиз Служби безпеки України.

На вирішення експерта поставлено наступні питання:

1) Чи є "Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 ", "Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_2 " та "Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями та прибудованим наземним гаражем відкритого типу по АДРЕСА_3" об`єктом будівництва в цілому (комплексним будівництвом) в розумінні ДСТУ-Н Б В.1.2.-16:2013?

2) До якої категорії складності (класу наслідків (відповідальності)) на підставі вихідних даних належить будівництво "Багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1", "Багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_2" та "Багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями та прибудованим наземним гаражем відкритого типу по АДРЕСА_3"?

Постановляючи зазначену ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що вирішення таких питань потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, що обумовлює необхідність проведення будівельно-технічної експертизи та зупинення провадження у справі до одержання її результатів При цьому суд врахував, що у справі наявні два висновки будівельно-технічних експертів, які містять суперечності один з одним і тому викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, третя особа ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати дану ухвалу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні поданого клопотання.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

Третьою особою ОСОБА_6 подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить залишити скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, наполягаючи на тому, що апелянтом не спростовано наявності правових підстав, визначених ст. 102 КАС України, для призначення судової експертизи для з`ясування спірних обставин, такі обставини, на її думку, входять до предмету доказування в цій справі і їх з`ясування потребує спеціальних знань.

Заслухавши доповідь судді, розглянувши та перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, оскаржуваними рішенням Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №427 від 29.12.2016 та наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській було №450 від 29.12.2016 скасовано реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт від 11.11.2014 за №КС 58, від 11.11.2014 за №КС 61, від 11.11.2014 за №КС 63 та реєстрацію декларацій про готовність об`єкта до експлуатації, які належить до I-III категорії складності, від 01.11.2016 за №КС 86, від 01.11.2016 за №КС 06, від 01.11.2016 за №КС 68 щодо об`єктів будівництва - Багатоквартирні житлові будинки з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_4, а приписами від 23.12.2016 №С-2312/1 та від 23.12.2016 №С-2312/2 зупинено виконання будівельних робіт з 23.12.2016 на вказаних об`єктах будівництва.

Підставою для прийняття оскаржуваних наказу, рішення та приписів слугував висновок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про наведення ОСОБА_2 недостовірних відомостей в частині категорії складності об`єктів будівництва - "Багатоквартирні житлові будинки з вбудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_4 " у деклараціях про початок виконання будівельних робіт та деклараціях про готовність об`єкта до експлуатації.

Зокрема, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зазначає, що за результатами проведеної перевірки встановлено, що "об`єкти будівництва, що розташований за адресою: АДРЕСА_4" належать до V категорії складності. При цьому, в Акті перевірки інспектор зазначив, що оскільки на земельній ділянці, яка належить позивачу, здійснюється будівництво кількох будинків, будівель, споруд, то об`єктом будівництва є всі вказані будинки спільно, а отже категорія складності повинна розраховуватись спільно для всіх об`єктів. Таким чином, на думку Інспектора всі об`єкти повинні відноситись до категорії складності V з отриманням дозволу на виконання будівельних робіт.

У ч. 1 статті 102 КАС України закріплено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 визначено основні завдання будівельно-технічної експертизи, а саме:

- визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

- визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

- визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

- визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;

- визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів;

- визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів;

- визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо;

- визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна (п. 5.1 р. ІІ).

Згідно статті 103 Кодексу адміністративного судочинства України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій.

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Згідно п. 4 ч. 2 статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі призначення судом експертизи - до одержання її результатів.

Отже, адміністративним процесуальним законодавством регламентовано інститут судової експертизи та умови, сукупність яких надає правові підстави для її призначення.

Матеріали справи свідчать, що однією із основних підстав для видання та прийняття відповідачем оскаржуваних у цій справі приписів, рішення і наказу є заниження позивачем категорії складності (класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва. Тому ця обставина безпосередньо входить до предмета доказування.

Для визначення категорії складності (класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити ці обставини неможливо, тому, за клопотанням позивача, ухвалою від 14 квітня 2017 року судом і була призначена судова будівельно-технічна експертиза, за результатами проведення якої судовим експертом Черніним Я.О . було складено Висновок судової будівельно-технічної експертизи від 02 листопада 2017 року № 38/25-17.

Відповідач та третя особа ОСОБА_6 заявили сумніви в правильності висновку експерта Черніна Я.О. , оскільки він складений із порушенням вимог законодавства, є неповним, неясним, необґрунтованим, та таким, що суперечить іншим матеріалам справи.

В обґрунтування заперечень проти висновку експерта Черніна Я.О. ОСОБА_6 надані суду письмові пояснення щодо питань, які виникли за підсумками роз`яснення експертом його висновку і наданих відповідей на питання суду та учасників справи, а також надано висновок експертного дослідження №07/05-2018 від 28 травня 2018 року, проведеного судовим експертом Галієвою О.М .

Отже, на даний час справа містить два висновки експерта, які містять суттєві суперечності між собою, зокрема, з питань визначення категорії складності будівництва (класу наслідків (відповідальності), тобто щодо обставин, які входять до предмета доказування та з`ясування яких має значення для справи.

Згідно ч.2 статті 111 КАС України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, яка доручається іншому експерту (експертам).

Слід також зазначити, що питання, поставлені на вирішення експерта в ухвалі суду від 14 липня 2017 року та в ухвалі суду від 27 травня 2019 року є ідентичними по суті, оскільки вирішуються ті самі питання: чи є будинки комплексом, і визначається категорія складності об`єкта будівництва.

Тобто досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної експертизи, тому така експертиза є повторною, та, відповідно, правомірно призначена судом.

Згідно п.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень в системі Служби безпеки України, затвердженої Наказом Центрального управління Служби безпеки України від 29 травня 2015 року №371, види судових експертиз, які проводяться в експертних підрозділах, визначені у додатку 4 до Положення про експертно-кваліфікаційну комісію Служби безпеки України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Центрального управління Служби безпеки України від 24 грудня 2014 року №2855, зокрема, до відповідного переліку включена й будівельно-технічна експертиза.

Пунктом 14 зазначеної Інструкції №371 чітко визначений строк проведення експертизи, який не повинен перевищувати 90 календарних днів.

Таким чином, твердження третьої особи про те, що проведення повторної будівельно-технічної експертизи Українським науково-дослідним інститутом спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України займе дуже тривалий час є лише суб`єктивною думкою (міркуванням) самої третьої особи, яка не підтверджена жодним належним доказом.

Не відповідає дійсності також твердження апелянта про те, що призначення повторної будівельно-технічної експертизи не направлене на встановлення відповідних обставин в рамках предмету спору, а є свідомим затягуванням судового процесу, що порушує право учасників справи на судовий захист у розумний строк, оскільки оскаржувана ухвала, у відповідності з ч.1 статті 102 КАС України, постановлена за клопотаннями позивача та третьої особи ОСОБА_6 , крім того, ці клопотання підтримані відповідачем.

Частинами 3 та 5 статті 102 КАС України унормовано, що експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта.

Судом встановлено, що як експертна установа, так і питання, поставлені на вирішення експерта, визначались судом в оскаржуваній ухвалі на підставі письмових клопотань та пояснень учасників справи, зокрема, і позивача.

Твердження апелянта про те, що суд намагається самоусунутись від оцінки доказів у справі критично розцінюється апеляційним судом, оскільки суд, у даному випадку, вирішив клопотання учасників справи, зокрема, щодо зібрання відповідних доказів, з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно та обґрунтовано призначив повторну будівельно-технічну експертизу та зупинив провадження у справі до отримання висновку експерта, постановивши оскаржувану ухвалу.

Решта доводів апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не стосуються рішення суду, не ґрунтуються на законі та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав апеляційному суду для висновків про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, чи неповне з`ясування судом обставин, які мають значення для вирішення питання про можливість та необхідність призначення по справі будівельно-технічної експертизи та зупинення у зв`язку з цим провадження.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв рішення з дотриманням норм процесуального права.

Таким чином, оспорювана ухвала відповідає вимогам процесуального закону, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги - відсутні.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 312, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку