Справа № 823/2260/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/2260/18 Суддя першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Епель О.В., Карпушової О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області на проголошену о 11 годині 27 хвилин ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року, повний текст якої складено 11 листопада 2019 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У червні 2018 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області (далі - Відповідач, ГУ ПФ у Черкаській області) про:

- визнання протиправною відмови Відповідача щодо не врахування в грошовому забезпеченні для обчислення позивачу пенсії по інвалідності згідно довідки про доходи №7 від 14.11.2017 року про розмір грошового забезпечення за останні 24 місяці підряд перед місяцем звільнення з військової служби - 163 496 грн. 60 коп., з включенням до вказаного складу (розміру) грошового забезпечення з якого призначається (обчислюється) пенсія суми грошової компенсації за неотримане речове майно в розмірі 20 352 грн. 47 коп. та одноразової грошової допомоги (в разі настання інвалідності) в розмірі 144 000,00 грн., з яких сплачено страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.

- зобов`язання Відповідача здійснити з 04.04.2018 року перерахунок та виплату Позивачу пенсії по інвалідності згідно довідки про доходи №7 від 14.11.2017 року про розмір грошового забезпечення за останні 24 місяці підряд перед місяцем звільнення з військової служби - 163 496 грн. 60 коп., з включенням до вказаного складу (розміру) грошового забезпечення з якого призначається (обчислюється) пенсія суми грошової компенсації за неотримане речове майно в розмірі 20 352 грн. 47 коп. та одноразової грошової допомоги (в разі настання інвалідності) в розмірі 144 000 грн., з яких сплачено страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року позов задоволено повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2018 року вперше подану апеляційну скаргу повернуто ГУ ПФ у Черкаській області.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ ПФ у Черкаській області.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 року ГУ ПФ в Черкаській області встановлено місячний строк для подання до суду звіту про виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року у даній справі.

На виконання ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 року від ГУ ПФ в Черкаській області 27.05.2019 року надійшов звіт про виконання рішення суду, в якому зазначено, що Відповідачем здійснено перерахунок пенсії Позивача з 04.04.2018 року згідно з довідкою про доходи за останні 24 місяці. Вказано, що суми грошової компенсації за недоотримане речове майно за довідкою від 14.11.2017 року №7 не передбачені для включення (т. 1 а.с. 153-158).

31.05.2019 року на адресу суду першої інстанції від ГУ ПФ в Черкаській області надійшов уточнений звіт про виконання рішення суду, в якому зазначено, що Відповідачем здійснено перерахунок пенсії Позивачу з включенням до грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, суми грошової компенсації за недоотримане речове майно за довідкою від 14.11.2017 року №7 в розмірі 20352,47 грн. та одноразової грошової допомоги в розмірі 144000 грн. Вказано, що Відповідачем виконано рішення суду (т. 1 а.с. 180-186).

17.07.2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про накладення штрафу на керівника ГУ ПФ в Черкаській області за невиконання судового рішення в адміністративній справі №823/2260/18 у сумі від 20 до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.08.2019 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про накладення штрафу та встановлено ГУ ПФ в Черкаській області новий строк для подання до суду звіту про виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 у справі №823/2260/18 не пізніше 20-ти робочих днів з дня проголошення вказаної ухвали суду.

02.09.2019 року на адресу суду першої інстанції від ГУ ПФ в Черкаській області надійшло звіт про виконання рішення суду, в якому вказано, що Відповідачем проведено перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 04.04.2018 року згідно довідки від 14.11.2017 року №7 про розмір грошового забезпечення за останні 24 місяці підряд перед місяцем звільнення з військової служби - 163 496,60 грн. із включенням до вказаного складу (розміру) грошового забезпечення, з якого призначається (обчислюється) пенсія, суми грошової компенсації за недоотримане речове майно у розмірі 20 352,47 грн. та одноразової грошової допомоги (у разі настання інвалідності) у розмірі 144 000,00 грн. Зазначено, що розмір пенсії складає з 04.04.2018 року - 6 259,21 грн., з 01.12.2018 року - 6 304,21 грн. (т. 1 а.с. 259-265).

12.09.2019 року Черкаського окружного адміністративного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про накладення штрафу на керівника ГУ ПФ в Черкаській області в сумі від 20 до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у порядку ч. 2 ст. 382 КАС України за невиконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року у справі №823/2260/18.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 року клопотання задоволено:

- накладено на начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області Зінник Світлану Миколаївну штраф у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 40140 (сорок тисяч сто сорок) грн.;

- половину штрафу в розмірі 20070 (двадцять тисяч сімдесят) грн. стягнуто на користь ОСОБА_1 , іншу половину штрафу в розмірі 20070 (двадцять тисяч сімдесят) грн. стягнуто на користь Державного бюджету України;

- попереджено начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області Зінник Світлану Миколаївну про те, що за правилами ч. 6 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України з наступного дня після набрання ухвалою законної сили на суму заборгованості без додаткового рішення суду нараховується пеня в розмірі трьох відсотків річних з урахуванням індексу інфляції;

- попереджено начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області Зінник Світлану Миколаївну про те, що відповідно до ч. 7 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України сплата штрафу не звільняє від обов`язку виконати рішення суду і подати звіт про його виконання. Повторне невиконання цього обов`язку тягне за собою застосування наслідків, установлених частинами першою і другою цієї статті, але розмір нового штрафу при цьому збільшується на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою;

- встановлено Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області місячний строк для подання до суду звіту про виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року у справі №823/2260/18;

- зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подати протягом одного місяця з дня набрання ухвалою законної сили звіт про виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року у справі №823/2260/18.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що суми та терміни, вжиті у рішенні суду від 06.09.2018 року, відповідають змісту законодавства України та не допускають неоднозначного тлумачення. Разом з тим, суд підкреслив, що розрахунок грошового забезпечення з якого обчислюється пенсія проведено ГУ ПФ в Черкаській області на власний розсуд без урахування вимог законодавства, а тому наявні обґрунтовані підстави для накладення штрафу на керівника відповідного територіального органу Пенсійного фонду України.

Не погоджуючись з викладеним в ухвалі рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та прийняти рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання повністю. Свою позицію обґрунтовує тим, що, по-перше, чинним законодавством не врегульовано порядку обчислення пенсії з урахуванням грошової компенсації за неотримане речове забезпечення, а тому, з урахуванням положень ст. 45 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», а також характеру грошової компенсації, її розмір необхідно ділити на кількість місяців служби, а не на 24 місяці, що передували дню звільнення, по-друге, зазначення судом порядку розрахунку пенсії Позивача у оскаржуваній ухвалі є доповненням змісту рішення від 06.09.2018 року, що не допускається процесуальним законом, по-третє, виключно до компетенції територіальних органів Пенсійного фонду України належить повноваження обчислення розміру пенсії, по-четверте, правові підстави для накладення штрафу відсутні, оскільки мотивувальна частина ухвали суду не містить мотивів його застосування, по-п`яте, розмір штрафу повинен обраховуватися виходячи з прожиткового мінімуму доходів громадян, визначеного станом на 01 січня поточного року, по-шосте, судом не було досліджено, чи перебуває ОСОБА_2 на посаді керівника ГУ ПФ в Черкаській області, а також безпідставно не було залучено її до розгляду питання про накладення штрафу.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2019 року було відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 18.12.2019 року.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Свою позицію обґрунтовує тим, що проведений розрахунок розміру пенсії ОСОБА_1 здійснений ГУ ПФ у Черкаській області на власний розсуд без нормативного обґрунтування, а відтак постановлена ухвала відповідає положеннями процесуального закону.

У судовому засіданні представник Апелянта доводи апеляційної скарги підтримав та просив її вимоги задовольнити повністю з викладених в останній підстав.

Позивач наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення сторін, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

За правилами ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Приписи ст. 382 КАС України визначають, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, відповідальним за виконання рішення суду, у розумінні положень ст. 382 КАС України, є керівник суб`єкта владних повноважень, яким, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є ОСОБА_2 з 16.07.2014 року.

Крім того, судовою колегією враховується, що, як вбачається з матеріалів справи та було встановлено раніше, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.08.2019 року зобов`язано ГУ ПФ в Черкаській області подати до суду звіт про виконання судового рішення не пізніше 20 робочих днів з дня проголошення рішення, а також вказано, що у разі невиконання обов`язку щодо подання звіту про виконання судового рішення у встановлений строк судом може бути застосований штраф у розмірі, визначеному ст. 382 КАС України.

У рішенні від 30.06.2009 року № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової.

Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.03.1997 року у справі «Горнсбі проти Греції» суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін.

Отже, судом можуть бути вжиті заходи реагування судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту та накладення штрафу на особу, відповідальну за виконання рішення суду.

Судовою колегією враховується, що відповідно до абз. 3 п. 7 Порядку обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським, співробітникам Служби судової охорони та членам їхніх сімей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 року №393, на який посилався суд першої інстанції при ухваленні рішення від 06.09.2018 року, пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з урахуванням таких його видів, зокрема, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії. Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.

Тобто, вказаною постановою Уряду України регламентовано лише питання обрахунку розміру щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, до яких ні одноразова грошова допомога, ні компенсація за неотримане речове майно не належать. На переконання судової колегії, з огляду на відсутність нормативної регламентації порядку обчислення одноразових видів грошового забезпечення, з яких обраховується розмір пенсії, при його проведенні необхідно враховувати характер такої одноразової виплати.

Так, як вірно зазначено Апелянтом, і одноразова грошова допомога у зв`язку з настанням інвалідності, і грошова компенсація за неотримане речове майно, в силу Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» належать до виплат, що здійснюються у зв`язку зі звільненням з військової служби. Відтак, фактично, поширюють свою дію на весь період, протягом якого особа проходила таку службу.

З урахуванням наведеного колегія суддів у межах спірних правовідносин та зважаючи на рішення суду від 06.09.2018 року, яке набрало законної сили, приходить до висновку, що, зважаючи на правовий характер одноразової грошової допомоги у зв`язку з настанням інвалідності і грошової компенсації за неотримане речове майно, їх розмір враховується при обчисленні пенсії виходячи з усього періоду проходження військової служби. Отже, врахування ГУ ПФ в Черкаській області даних виплат для обчислення пенсії ОСОБА_1 за формулою (144 000,00 (одноразова грошова допомога) + 20 352,47 (компенсація за неотримане речове майно)) / 137 (кількість повних місяців військової служби) х 24 (24 останні календарні місяці служби перед звільненням) відповідало вимогам чинного законодавства.

Сама ж по собі незгода Позивача з відповідним обрахунком суми пенсії не може мати наслідком накладення на керівника суб`єкта владних повноважень штрафу за правилами ч. 2 ст. 382 КАС України.

За таких обставин судова колегія приходить до висновку про відсутність правових підстав для накладення на керівника ГУ ПФ в Черкаській області штрафу на підставі ч. 2 ст. 382 КАС України, оскільки рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06.09.2018 року виконувалося Відповідачем виходячи з положень чинного законодавства, про що суду першої інстанції неодноразово подавалися звіти.

Крім іншого, судова колегія погоджується з доводами Апелянта про невірний розрахунок судом першої інстанції суми штрафу, оскільки в силу п. 24 ч. 1 ст. 4 КАС України розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення. Отже, встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 921 грн., є незмінним протягом усього календарного року. Таким чином, обчислення суми штрафу, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 1 липня 2019 року - 2 007 грн., не відповідає нормам процесуального права.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, зважаючи на встановлені вище обставини відсутності нормативної регламентації порядку обрахунку одноразових додаткових видів грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, а також правову природу таких виплат, судова колегія приходить до висновку про передчасність твердження Чернігівського окружного адміністративного суду про невиконання Відповідачем рішення суду в установлені у ньому порядок і спосіб, а тому вважає за необхідне скасувати оскаржувану ухвалу та у задоволенні клопотання Позивача про накладення штрафу відмовити.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про накладення штрафу неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою у задоволенні клопотання про накладення штрафу - відмовити.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 382 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області - задовольнити повністю.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року - скасувати.

Прийняти нову ухвалу, якою у задоволення клопотання ОСОБА_1 про накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення суду в адміністративній справі №823/2260/18, - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді О.В. Епель

О.В. Карпушова

Повний текст постанови складено « 18» грудня 2019 року.