Справа № 522/11403/19
Суддя: Шенцева О. П.
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/744/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої - судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Соболевій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовною заявою ОСОБА_1 до начальника Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича, третя особа: Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Приморського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до начальника Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича, третя особа: Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської радипро скасування постанови № 18/185/0122 від 05 квітня 2019 року, якою її було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 гривень та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує, що вона є власником об`єкту нежитлового приміщення, магазину-офісу та ганку, загальною площею 73, 5 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та її право власності у встановленому законом порядку зареєстровано в органах державної реєстраційної служби. При цьому зазначає, що за час користування належним їй майном жодних претензій, скарг від державних, комунальних або інших органів чи осіб на її адресу не надходило.

Проте, 23 червня 2019 року з відомостей сайту Міністерства юстиції Позивачу стало відомо, що 28 травня 2019 року Першим Київським відділом державної виконавчої служби міста Одеса ГТУЮ в Одеській області відкрито виконавче провадження №59196672 стосовно Позивача, де стягувач за виконавчим документом - Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

25 червня 2019 року під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження № 59196672 представником Позивача було встановлено, що останнє відкрите з примусового виконання постанови №18/185/0122 від 05 квітня 2019 року, виданої Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.

Підставами складання даної постанови Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, відповідно до її змісту зазначалось: «…за результатами позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що власником ОСОБА_1 магазин-офіс та ганок, за адресою: АДРЕСА_2 надано в оренду ТОВ «Мультистор» для розміщення аптеки. Тобто нежитлові приміщення використовуються, як не прийняті в експлуатацію приміщення аптеки, без проведення згідно вимог містобудівного законодавства та державних будівельних норм, відповідної реконструкції, що є порушенням ч. 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ, пункт 12 Постанови КМУ № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» та ДБН В.2.2-10-2001 «Будинки і споруди заклади охорони здоров`я»…».

На підставі викладеного, Позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень. Також у даній постанові зазначено, що в силу положень ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у порядку примусового виконання постанови з правопорушника (Позивача) стягується подвійний розмір штрафу, тобто 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Позивач вважає, що вказана постанова є незаконною, грубо порушує її права, право її власності та вимоги діючого законодавства, зокрема, порядок проведення позапланової перевірки, внесено недостовірні дані до матеріалів перевірки, а також грубо порушено процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, що призвело Позивача до позбавлення права на захист та доведеності своєї невинуватості, у зв`язку з чим вона звернулася до суду за захистом порушених прав.

Представник позивача подав заяву про проведення судового засідання згідно ч. 4 ст. 229 КАС України.

Інші сторони у судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником нежитлового об`єкту нерухомості магазину-офісу та АДРЕСА_3 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 73, 5 кв.м., на підставі Договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодавом В.Г за реєстраційним номером №1323 від 14 березня 2014 року.

20 березня 2019 року Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за письмовим зверненням громадянки України ОСОБА_2 , на підставі Направлення для проведення позапланового заходу № 1/16 від 06 березня 2019 року, керуючись ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, проведена позапланова перевірка на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час експлуатації приміщення аптеки за адресою: м АДРЕСА_2 .

За результатами вказаного позапланового заходу Відповідачем було складено Акт за № 1-16 від 20 березня 2019 року та Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20 березня 2019 року, у якому вказується, що власником магазину-офісу, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 надано в оренду ТОВ «МУЛЬТИСТОР», для розміщення аптеки. Тобто, за твердженням Відповідача, нежитлові приміщення використовуються, як не прийняті в експлуатацію приміщення аптеки, без проведення згідно вимог містобудівного законодавства та державних будівельних норм, відповідної реконструкції, що є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ, пункт 12 Постанови КМУ № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів».

За таких підстав Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролюХерсонської міської ради був зроблений висновок, що ОСОБА_1 експлуатується закінчений будівництвом об`єкт, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який не прийнято в експлуатацію, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», складено протокол про адміністративне правопорушення від 20 березня 2018 року, та винесено Постанову № 18/185/01-22 від 05 квітня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Судом встановлено, що в постанові № 18/185/01-22 від 05 квітня 2019 року відсутній підпис Цимпілової Т.Д. Участі при розгляді адміністративної справи Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради відносно неї вона не приймала.

Згідно із ч. 8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Частиною 5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що відомості Державного реєстру прав вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою, доки їх не скасовано у порядку, передбаченому цим Законом.

Частиною 5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що відомості Державного реєстру прав вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою, доки їх не скасовано у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно до ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Крім того, викладена в Постанові ВСУ №21-433а13 від 04 березня 2014 року правова позиція встановлює: «Конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає суду підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання».

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно з вимогами ст. 278 КУпАП серед іншого Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі про матеріалів адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п. 21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак, зазначених вимог Відповідачем не виконано.

Згідно з положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. Не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного

нагляду.

Саме таких висновків досяг Верховний суд у Постановах від 12 червня 2019 року по справі № 916/1986/18, від 02 жовтня 2018 року по справі №465/1461/16-а, від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16.

Позивач, також зазначав, що право власності Позивача на приміщення, за адресою яких Відповідачем здійснювалась перевірка, підтверджується: договором купівлі-продажу від 14 березня 2014 року магазину-офісу та ганку, загальною площею 73, 5 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Херсон, вул. 40 років Жовтня (станом на тепер Університетська), буд. 157; технічним паспортом від 25 січня 2018 року, без позначень щодо самочинного будівництва, площа приміщень, така ж як і у договорі купівлі-продажу від 14 березня 2014 року 73, 5 кв. м.; інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 22 січня 2018 року, з якої вбачається дата реєстрації права власності на вищезазначені приміщення за Позивачем 14 березня 2014 року.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити, що Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролюХерсонської міської ради не було дотримано вимог чинного законодавства, що призвело до грубого порушення передбачених чинним законодавством України прав та інтересів позивача, та приходить до висновків про те, що оскаржувана Постанова № 18/185/01-22 від 05 квітня 2019 року є незаконною оскільки не з`ясовано обставини справи, суть правопорушення та порушено порядок проведення позапланової перевірки та процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення.

За таких підстав суд приходить до висновків про відсутність події і складу адміністративного правопорушення щодо ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до вимог ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

З вищевикладеного аналізу нормативно-правових актів вбачається, що результати проведення перевірки мають бути доведеними до відома суб`єкта містобудування, про дату, час і місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності, суб`єкт містобудування має бути належним чином повідомлений, прийняте рішення має бути доведеним до відома суб`єкта містобудування з роз`ясненням строків та порядку його оскарження.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких вищенаведених підстав можна зробити висновок, що суб`єктом владних повноважень було не дотримано принципів правомірної адміністративної поведінки.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не надано суду належних допустимих доказів та не спростовано твердження Позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Частиною 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 38, 247, 254, 256, 268, 277, 279, 280, 283, 285 КУпАП, ст.ст. 2, 5, 7, 9, 72-77, 90, 241-244, 246, 268, 271, 286, п. 10 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Начальника Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Ростислава Михайловича, третя особа: Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролюХерсонської міської ради про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради № 18/185/01-22 від 05 квітня 2019 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень, і закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю складу правопорушення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя

11.12.2019