Справа № 2340/2943/18
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/2943/18 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Кульчицький С.О.
Суддя-доповідач Шурко О.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Ганечко О.М., Степанюка А.Г.,

при секретарі Коцюбі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення щодо відмови у здійсненні перерахунку пенсії викладену у листі від 25.01.2018 № 16/3-10;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести з 01.10.2017 без обмеження граничного розміру перерахунок призначеної пенсії по інвалідності згідно ст. 50-1 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789-XII, в редакції Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" від 12.07.2001 №2663-ІІІ, у розмірі 90% від суми заробітку згідно з довідкою прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 №18-21вих.18 та здійснити нарахування та виплату недоплаченої пенсії.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі № 2340/2943/18 позов ОСОБА_1 задоволено частково; визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови ОСОБА_1 в перерахунку пенсії, у зв`язку із черговими змінами в оплаті праці працівників прокуратури відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 657 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури", якою підвищено посадові оклади працівникам прокуратури, відповідно до ст.50-1 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789-ХІІ; зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести з 01.10.2017 без обмеження граничного розміру перерахунок призначеної пенсії по інвалідності ОСОБА_1 згідно зі ст. 50-1 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789-XII, в редакції Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" від 12.07.2001 №2663-ІІІ, у розмірі 90% від суми заробітку відповідно до довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 №18-21вих.18 та здійснити нарахування та виплату недоплаченої пенсії.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі № 2340/2943/18 набрало законної сили 31.10.2018.

22.08.2019 від Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області до суду надійшла заява про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі № 2340/2943/18 за нововиявленими обставинами.

В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що нововиявленими обставинами є:

- неправомірне надання ОСОБА_1 довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих. 18 про заробітну плату за грудень 2017 року до органів Пенсійного фонду з метою здійснення перерахунку пенсії;

- видача прокуратурою Черкаської області довідки від 23.01.2018 № 18-21 вих. 18 про заробітну плату ОСОБА_1 не для пред`явлення до органів Пенсійного фонду та без врахування вимог ч. 4 ст. 1 Закону України від 07.07.2010 № 2464-VІ (у редакції станом на грудень 2017 року);

- зазначений у довідці прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 №18-21вих.18 розмір заробітної плати ОСОБА_1 перевищує максимальну величину бази нарахування єдиного внеску.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2019 року у задоволенні заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі № 2340/2943/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, та просить скасувати зазначену ухвалу та прийняти нову, якою задовольнити заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі № 2340/2943/18.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволені заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення, виходив з того, що заявлені відповідачем обставини не є нововиявленими в розумінні ст. 361 КАС України, оскільки питання перевірки поданих документів (у даному випадку довідки про заробітну плату) на відповідність Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», що затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1, та повнота сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування із заробітку (доходу) особи, безпосередньо належать до повноважень органів Пенсійного фонду України при вирішенні питання про право на призначення (перерахунок) пенсії. Отримавши надану позивачем довідку прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих. 18, Відповідач, знав або повинен був знати про заявлені ним обставини на час розгляду справи по суті, в тому числі, як володілець та користувач відомостями персоніфікованого обліку Позивача, що містяться в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - Реєстр застрахованих осіб). Крім того заявлені нововиявлені обставини не спростовують висновків суду, покладених в основу його рішення.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу порушенням судом норм матеріального права, відповідач, як і в суді першої інстанції, наполягає на тому, шо про обставини невідповідності довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих.18 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, та зазначення у ній розміру заробітної плати Позивача без врахування ч. 4 ст. 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 07.07.2010 № 2464-УІ (далі - Закон № 2464-УІ), тобто з перевищенням максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиного внеску), дізнався лише з листа прокуратури Черкаської області від 14.08.2019, що підтверджується складеним ним Актом від 20.08.2019 № 2114. Відповідач доводить, що на час розгляду справи по суті, використовувати відповідні відомості за даними персоніфікованого обліку без заяви позивача або рішення суду не мав правових підстав.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду та вважає доводи апелянта безпідставними, аргументуючи свою позицію наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими обставинами.

За ч. 2 ст. 361 КАС України підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема, є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з ч. 4 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами;

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені

судом.

Слід зазначити, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, апеляційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки, як було зазначено вище, нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному порядку.

Законом не передбачено здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у повному обсязі. Суд переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами лише в тих межах, в яких ці обставини впливають на суть рішення (постанова Верховного Суду від 08.08.2018 у справі № 916/2719/16).

Таким чином, під час розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами необхідно з`ясувати, чи відповідають зазначені обставини ознакам нововиявлених обставин, а також встановити, чи дійсно заявник не знав та не міг знати про наявність обставин, на які він посилається як на нововиявлені. Процедура відміни остаточного судового рішення передбачає, що наявні докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пп. 27 - 34 рішення ЄСПЛ у справі «Праведная проти Росії» від 18.11.2004).

В апеляційній скарзі Відповідач не зазначає, як заявлені ним, як нововиявлені, обставини про невідповідність довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 ВИХ.18 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, та зазначення у ній розміру заробітної плати Позивача без врахування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, впливають на висновки суду щодо застосування до спірних правовідносин ст. 50-1 Закону 1789-ХІІ.

Водночас обґрунтовуючи в апеляційній скарзі неправильність застосування судом першої інстанції вказаної норми матеріального права. Відповідач залишає поза увагою, що наведені ним доводи, можуть бути лише підставою для апеляційного

перегляду ухваленого судом по суті спору судового рішення, але не є підставою для його перегляду за нововиявленими обставинами.

Відтак обґрунтованим є висновок місцевого адміністративного суду про невідповідність заявлених відповідачем обставин, вимогам ст. 361 КАС України.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у справах № 815/1918/15 (постанова від 19.06.2019), № 826/14224/15 (постанова від 22.11.2018), № 2040/7218/18 (ухвала від 01.02.2019) виклав правові позиції за якими, ознаку нововиявленої обставини «не були і не могли бути відомі особі» слід розглядати як сукупність цих двох необхідних умов, тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все- таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі.

В апеляційній скарзі Відповідач зазначає, що йому лише 14.08.2019 стало відомо про існування обставин, що мають значення для справи та про які йому не було відомо на момент розгляду судом справи по суті, а саме, що довідка прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих. 18 не призначена для перерахунку Позивачеві пенсії, тобто не відповідає Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії, та визначення у ній розміру заробітної плати Позивача без врахування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску. Раніше про вказані обставини посадові особи Відповідача не знали та не могли знати, в т.ч. через відсутність повноважень на отримання та використання відомостей персоніфікованого обліку з Реєстру застрахованих осіб без відповідної заяви Позивача або рішення суду.

Вважаю місцевий суд дійшов обґрунтованого висновку, що лист прокуратури Черкаської області від 14.08.2019 № 18-73 вих. 19 є лише новим доказом, який не є нововиявленою обставиною, а відомості про які йдеться у цьому листі, не тільки могли бути відомі Відповідачу, а й були йому відомі ще на час розгляду справи.

У ході розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд першої інстанції дав належну критичну оцінку доводам Відповідача про, начебто, відсутність повноважень у його посадових осіб на отримання відомостей стосовно розміру сплаченого єдиного внеску із заробітної плати Позивача за грудень 2017 року з Реєстру застрахованих осіб без відповідної заяви Позивача або рішення суду, а відтак отримання ним відповідних даних лише з листа прокуратури Черкаської області від 14.08.2019 № 18-73 вих.19, та дійшов обґрунтованого висновку про їх спростування відповідними нормами права, які урегульовують повноваження Головного управління щодо ведення, використання бази персоніфікованого обліку та обставинами справи, підтвердженими відповідними доказами.

Заявлені Відповідачем як нововиявлені обставини - невідповідність довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих.18 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії, та визначення у ній розміру заробітної плати Позивача без врахування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску не можуть бути визнані в якості нововиявлених й з тієї підстави, що вони фактично зводяться до переоцінки вже оціненого судом у процесі розгляду справи доказу - довідки прокуратури Черкаської області від 23.01.2018 № 18-21 вих.18, та до надання оцінки новим доказам, які не оцінювались стосовно вже судом встановленого розміру місячного заробітку за відповідною посадою, з якої Позивач вийшов на пенсію, станом на час його звернення за перерахунком.

Вищевказане прямо суперечить ч. 4 ст. 361 КАС України.

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив оскаржене судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків судді суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 312, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області - залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Ганечко О.М.

Степанюк А.Г.

Повний текст постанови виготовлено 16.12.2019.