Справа № 640/13857/19
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

16 грудня 2019 року № 640/13857/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до ОСОБА_1

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - позивач, Департамент), юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. № 4-В, до ОСОБА_1 (надалі - відповідач), зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , в якій позивач просить зобов`язати відповідача вчинити дії, а саме - привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення: № 31-А (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 07.08.2017 року, інвентаризаційна справа № 193/08-17) та № 31-Б (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 27.09.2017 року, інвентаризаційна справа № 240/09-17) у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.08.2019р. відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок самочинної реконструкції нежилих приміщень: № 31-А (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 07.08.2017 року, інвентаризаційна справа № 193/08-17) та № 31-Б (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 27.09.2017 року, інвентаризаційна справа № 240/09-17) у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва.

Зважаючи на викладене, позивач вважає, що відповідач має вчинити певні дії, а саме - привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення: № 31-А (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 07.08.2017 року, інвентаризаційна справа № 193/08-17) та № 31-Б (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 27.09.2017 року, інвентаризаційна справа № 240/09-17) у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва.

Відповідач відзиву на позов не подав.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

На підставі колективного звернення мешканців будинку АДРЕСА_4 від 13.09.2018р. та наказу Департаменту № 811 від 17.10.2018р. посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» з метою перевірки достовірності даних, що наведені у повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) № КВ 54 від 20.09.2018р.

В ході проведення перевірки посадовою особою Департаменту встановлено, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» не погоджена центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, також не отримано дозвіл на виконання робіт відповідного органу охорони культурної спадщини.

За результатами проведення перевірки складено акт від 28.11.2018р. та враховуючи виявлені порушення Департаментом видано замовнику будівництва ОСОБА_1 приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2018 р.

Замовника будівництва ОСОБА_1 на виконання вимог припису зобов`язано усунути зазначені у ньому ж порушення у строк до 28.12.2018р.

Позивач дійшов висновку про те, що замовником будівництва ОСОБА_1 внесено недостовірні дані у повідомлення про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленого та затвердженого проекту.

Одночасно ОСОБА_1 запрошено до Департаменту на 11.12.2018р. для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

На призначену дату замовник будівництва ОСОБА_1 не з`явився.

Наказом № 340 від 04.12.2018р. скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) на об`єкт будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № КВ 54 від 20.09.2018р.

Замовником будівництва ОСОБА_1 у строк до 28.12.2018р. письмово не повідомлено Департамент про виконання вимог приписів Департаменту від 28.11.2018р.

За результатами позапланової перевірки, 28.05.2019р. складено акт та протоколи про адміністративне правопорушення.

Від отримання зазначених вище акту та протоколів ОСОБА_1 відмовився, про що зроблено відповідну відмітку, а зазначені документи направлено на адресу останнього засобами поштового зв`язку рекомендованим листом.

11.06.2019р. Департаментом винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Так, відповідачем ОСОБА_1 порушено встановлений законодавством порядок виконання будівельних робіт, виявлені порушення добровільно не усунуто, у зв`язку з чим, позивач звернувся до адміністративного суду з позовною заявою про зобов`язання відповідача вчинити дії.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач посилається на ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме - для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Так, Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016р.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р.

Керуючись Законом України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою КМ України № 466 від 13.04.2011р., Департамент зареєстрував повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № КВ 54 від 20.09.2018р., замовник будівництва - ОСОБА_1 .

На підставі колективного звернення мешканців будинку АДРЕСА_4 від 13.09.2018р. та наказу Департаменту № 811 від 17.10.2018р. посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» з метою перевірки достовірності даних, що наведені у повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) № КВ 54 від 20.09.2018р.

Під час проведення перевірки, посадовою особою Департаменту, замовнику будівництва ОСОБА_1 пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення для проведення позапланової перевірки про що свідчить підпис останнього.

На вулиці Лютеранській, будинок № 10-А у Печерському районі міста Києва виконуються будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б під заклад громадського харчування.

Будівельні роботи виконуються на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № КВ 54 від 20.09.2018р.

Також встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 в Департаменті містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) отримано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» за № 395 від 16.05.2018р.

Відповідно до п. 5 Містобудівних умов та обмежень № 395 від 16.05.2018р., ділянка проектування знаходиться в межах Центрального історичного ареалу, в зоні регулювання забудови І категорії відповідно до рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів № 976 від 10.10.1988р., № 920 від 16.07.1979р., розпорядженням Київської міської державної адміністрації № 979 від 17.05.2002р., рішенням Київської міської ради № 370/1804 від 28.03.2002р.

В ході проведення перевірки посадовою особою Департаменту встановлено, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» не погоджена центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, також не отримано дозвіл на виконання робіт відповідного органу охорони культурної спадщини, чим порушено ст. ст. 5, 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Також встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 будівельні роботи «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» виконуються без належно розробленого та затвердженого проекту, оскільки проектна документація розроблена без дотримання вимог містобудівних умов та обмежень.

Таким чином, замовником будівництва ОСОБА_1 внесено недостовірні дані у повідомлення про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленого та затвердженого проекту.

Замовником будівництва ОСОБА_1 під час проведення перевірки не надано в повному обсязі всіх необхідних документів, а саме: проект організації будівництва, проект виконання робіт, виконавчу документацію відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», чим порушено п. 14 Порядку № 553.

За результатами проведення перевірки складено акт від 28.11.2018р. та враховуючи виявлені порушення Департаментом видано замовнику будівництва ОСОБА_1 приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2018р.

Замовника будівництва ОСОБА_1 на виконання вимог припису зобов`язано усунути зазначені у ньому ж порушення у строк до 28.12.2018р.

Однак, ОСОБА_1 відмовився отримувати зазначені вище документи у зв`язку з чим акт та приписи складені 28.11.2018р. направлені на адресу останнього засобами поштового зв`язку рекомендованим листом.

Одночасно ОСОБА_1 запрошено до Департаменту на 11.12.2018р. для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

На призначену дату замовник будівництва ОСОБА_1 не з`явився.

За результатами виявлених порушень Департаментом відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності», п. 15 Порядку № 466 та на підставі акту від 28.11.2018р., наказом № 340 від 04.12.2018р. скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) на об`єкт будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № КВ 54 від 20.09.2018р. про що письмово повідомлено ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог ст. 41 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» та Порядку № 553 з метою перевірки виконання вимог приписів від 28.11.2018р. виданих за результатами перевірки об`єкту будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування», посадовою особою Департаменту направлено лист на адресу замовника будівництва ОСОБА_1 щодо прибуття до Департаменту та надання необхідних документів для проведення позапланового заходу.

Під час проведення перевірки посадовою особою Департаменту, замовнику будівництва ОСОБА_1 пред`явлено службове посвідчення та надано копію відповідного направлення для проведення позапланової перевірки про що свідчить підпис останнього.

Замовником будівництва ОСОБА_1 у строк до 28.12.2018р. письмово не повідомлено Департамент про виконання вимог приписів Департаменту від 28.11.2018р.

Станом на 28.05.2019р. Департамент не реєстрував і не видавав документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою - нежитлові приміщення № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва.

Під час виїзду на місце, з метою перевірки виконання вимог приписів посадовою особою Департаменту встановлено, що по вулиці Лютеранській, будинок № 10-А у Печерському районі міста Києва здійснюються будівельні роботи: із облаштування вхідної групи до нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б; облаштовано перекриття між приміщеннями та накриття приміщення критої тераси; облаштовано сходи біля вхідної групи нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б.

Враховуючи надані замовником будівництва матеріали: робочий проект (затверджу вальна частина) «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б під заклад громадського харчування на вул. Лютеранській, 10-А у Печерському районі м. Києва», містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № 395 від 16.05.2018р., лист замовника будівництва від 10.05.2019р., встановлено, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» не погоджена центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, а також не отримано дозвіл відповідного органу охорони культурної спадщини.

Отже, замовником будівництва ОСОБА_1 , у встановлений строк, добровільно не виконано вимоги, встановлені у приписах від 28.11.2018р., чим порушено п.п. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності».

За результатами позапланової перевірки, 28.05.2019р. складено акт та протоколи про адміністративне правопорушення.

Від отримання зазначених вище акту та протоколів ОСОБА_1 відмовився, про що зроблено відповідну відмітку, а зазначені документи направлено на адресу останнього засобами поштового зв`язку рекомендованим листом.

11.06.2019р. Департаментом винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, копію якої вручено останньому.

Так, відповідачем порушено встановлений ст. 34 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» порядок виконання будівельних робіт, не виконано також вимоги приписів від 28.11.2018р. у зв`язку з чим, керуючись правилами ст. 38 цього ж Закону, позивач змушений звернутися до суду з позовом.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подачі відзиву на зазначений вище позов.

НОРМИ ПРАВА

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

За правилами ст. ст. 1, 9, 10, 23 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил; будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»; для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі; замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.

Законом України «Про будівельні норми», а саме ст. ст. 1, 2, 11 визначено, що будівельні норми - нормативний акт технічного характеру, що встановлює обов`язкові вимоги до об`єкта нормування у будівництві; дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері нормування у будівництві та застосування будівельних норм; застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування. Будівельні норми, правила іноземних держав застосовуються в Україні відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; будівельні норми можуть містити вимоги щодо оцінки відповідності будівельної продукції вимогам законодавства; правила підтвердження придатності нових будівельних виробів для застосування, щодо яких відсутні вимоги будівельних норм, інших нормативних актів і документів у сфері будівництва, встановлює Кабінет Міністрів України; у разі якщо у будівельних нормах є посилання на стандарти, то ці стандарти є обов`язковими до застосування; державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання державних будівельних норм здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю; відповідальність за недотримання вимог будівельних норм визначається законом.

Статтями 1, 26, 31, 34, 38, 39-1, 41 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією; забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва; суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону; право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації; проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст. 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування; проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником; замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля»; зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання. Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду; реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою; контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю; інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про клас наслідків (відповідальності) об`єкта, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них); виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом; право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається; форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України; у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю; право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру; замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення; право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт; дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається; для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою); 3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку; 4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту; 5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; 6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати; 7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України; відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу. Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; 4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі дозволу), або оскаржено до суду; у разі якщо в установлений цією статтею строк органом державного архітектурно-будівельного контролю не видано дозвіл на виконання будівельних робіт або відмову в його видачі, замовник звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, для вжиття протягом десяти робочих днів заходів, пов`язаних з видачею зазначеного дозволу або відмовою в його видачі. У разі якщо протягом зазначеного строку не буде видано дозвіл на виконання будівельних робіт або відмову в його видачі, право на виконання будівельних робіт виникає на десятий робочий день з дня реєстрації письмового звернення, направленого рекомендованим листом до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а дозвіл вважається виданим; дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт; 2) наявності відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; 4) скасування містобудівних умов та обмежень; 5) систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю; у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), а також у разі коригування проектної документації замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни. Продовження виконання будівельних робіт без такого повідомлення забороняється. У разі зміни осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, або відповідальних виконавців робіт замовник повідомляє відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю про такі зміни з поданням засвідчених в установленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни, протягом трьох днів з дня їх настання; у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням; за рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України «Про виконавче провадження»; у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування; державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації. На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування; орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами; забезпечення діяльності органу державного архітектурно-будівельного контролю та його працівників необхідними засобами здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України; посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю підлягають обов`язковому державному страхуванню у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України; постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду; у разі заподіяння шкоди, спричинення збитків внаслідок порушення працівниками органу державного архітектурно-будівельного контролю вимог, встановлених законами, а також вимог щодо перевірок суб`єкт господарювання може звернутися до суду із заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди; суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п. 2, 5, 7, 9, 11, 14, 16, 17, 19, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р., державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом; позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва; посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком; у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком; припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку; якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» з метою перевірки достовірності даних, що наведені у повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) № КВ 54 від 20.09.2018р. на підставі колективного звернення мешканців будинку АДРЕСА_5 та мешканців АДРЕСА_6 від 13.09.2018р. та наказу Департаменту № 811 від 17.10.2018р.

Судом встановлено, що в ході проведення перевірки посадовою особою Департаменту встановлено, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» не погоджена центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, також не отримано дозвіл на виконання робіт відповідного органу охорони культурної спадщини.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що замовником будівництва ОСОБА_1 внесено недостовірні дані у повідомлення про початок виконання будівельних робіт в частині належно розробленого та затвердженого проекту.

За результатами проведення перевірки складено акт від 28.11.2018р. та враховуючи виявлені порушення Департаментом видано замовнику будівництва ОСОБА_1 приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2018р.

Наказом № 340 від 04.12.2018р. скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) на об`єкт будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень № 31-А, № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва під заклад громадського харчування» № КВ 54 від 20.09.2018р.

28.05.2019р. посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на предмет виконання приписів від 28.11.2018р., в ході якої встановлено, що виявлені порушення не усунуто про що цього ж числа складено акт та протоколи про адміністративне правопорушення.

11.06.2019р. Департаментом винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Пунктами 11, 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України № 466 від 13.04.2011р. передбачено, що Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення; у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Відповідно до п. 5 Містобудівних умов та обмежень № 395 від 16.05.2018р., ділянка проектування знаходиться в межах Центрального історичного ареалу, в зоні регулювання забудови І категорії відповідно до рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів № 976 від 10.10.1988р., № 920 від 16.07.1979р., розпорядженням Київської міської державної адміністрації № 979 від 17.05.2002р., рішенням Київської міської ради № 370/1804 від 28.03.2002р.

Пунктом 14 ч. 1 ст. 5, ч. 4 ст. 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, належить - погодження програм та проектів містобудівних, архітектурних та ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках національного значення, їх територіях, в історико-культурних заповідниках, на історико-культурних заповідних територіях, у зонах охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм і проектів, реалізація яких може позначитися на об`єктах культурної спадщини; на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Правилами ч. ч. 1, 7 ЦК України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил; у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Верховним Судом висловлено правову позицію у справі № 161/14920/16-а від 11.04.2018р., відповідно до змісту якої, проаналізувавши зміст ч. 1 ст. 38 та п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання у сфері містобудівної діяльності», Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі, шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі ч. 1 ст. 38 вказаного Закону, у зв`язку з його невиконанням. І, враховуючи положення ч. 4 ст. 5 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII), такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства. Разом з тим, зазначаємо, що звертаючись з позовом про знесення самочинного будівництва і мотивуючи такий позов порушенням архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, суб`єктів владних повноважень діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів громадян або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав та з метою запобігти можливих суспільно значимих несприятливих наслідкам порушення відповідних норм і правил.

З огляду на викладене вище суд приходить до висновку, що з боку відповідача ОСОБА_1 мало місце порушення встановленого законодавством порядку виконання будівельних робіт, виявлені порушення шляхом виконання приписів від 28.11.2018р. не усунуто, у зв`язку з чим відповідач має у примусовому порядку вчинити певні дії, а саме -привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення: № 31-А та № 31-Б у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва .

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

ПОЗИЦІЯ СУДУ

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Беручи до уваги вище наведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані позивачем докази суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в повному обсязі та зобов`язання ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення: № 31-А (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 07.08.2017 року, інвентаризаційна справа № 193/08-17) та № 31-Б (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 27.09.2017 року, інвентаризаційна справа № 240/09-17) у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва .

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не заявлено вимог про стягнення з відповідача судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, крім того, не наданого відповідного попереднього (орієнтовного) розрахунку таких витрат.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

2. Зобов`язати ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) привести до попереднього стану самочинно реконструйовані нежилі приміщення: № 31-А (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 07.08.2017 року, інвентаризаційна справа № 193/08-17) та № 31-Б (відповідно до технічного паспорта на нежитловий будинок (приміщення), виготовленого ПП «Приват-Інвеста» станом на 27.09.2017 року, інвентаризаційна справа № 240/09-17) у будинку № 10-А по вулиці Лютеранській у Печерському районі міста Києва .

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова