Справа № 280/176/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 грудня 2019 року

м. Київ

справа №280/176/19

адміністративне провадження №К/9901/33507/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Єзерова А.А., Саприкіної І.В.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі № 280/176/19 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Запорізькій області про скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

У 2019 році Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (далі - відповідач), в якому просила: визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 11.12.2018 № ЗП2245/565/АВ/П/ТД-1-ФС про накладення на позивача штрафу у розмірі 223 380,00 грн.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019, позов задоволено.

03.12.2019 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 27.11.2019, в якій скаржник просить скасувати рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019 і прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), з огляду на таке.

За приписами частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до своєї касаційної скарги документ про сплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Підпунктом третім пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду сплачується 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При визначенні розміру судового збору суд зазначає, що позивач звернувся до суду у 2019 році, заявив вимогу немайнового характеру.

В порядку, передбаченому підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд встановив, що позов у цій справі заявлено у 2019 році щодо майнової вимоги, а саме постанови від 11.12.2018 № ЗП2245/565/АВ/П/ТД-1-ФС про накладення на позивача штрафу у розмірі 223 380,00 грн.

Отже, ставка, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви становила 2 233,80 грн (223 380,00 грн х 1%), а відтак скаржник під час звернення до суду касаційної інстанції повинен сплатити судовий збір у розмірі 4 467,60 грн (2 233,80 грн х 200%).

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Таким чином, для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 467,60 грн за такими реквізитами: Отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача - 6007, Код банку отримувача (МФО) - 899998, Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA7026007, Код класифікації доходів бюджету - 22030102, Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055), Символ звітності банку - 207, Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Крім того, відповідно до частини третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Згідно з інформацією, зазначеною у касаційній скарзі, оскаржена постанова суду апеляційної інстанції прийнята 17.10.2019, в той час як касаційна скарга подана 27.11.2019.

Разом з касаційною скаргою скаржником подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019, зазначивши, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції отримано 25.10.2019, проте з 19.11.2019 по 26.11.2019 включно Ігнатенко М.В . - головний спеціаліст-юрисконсульт відділу юридичного забезпечення, яка є уповноваженим представником по даній справі та представляє інтереси Головного управління Держпраці у Запорізькій області за довіреністю перебувала на лікарняному у зв`язку з хворобою. На підтвердження зазначеної інформації скаржником надано копію листа непрацездатності № 357219.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Проте, наведені скаржником обставини не свідчать про поважність підстав пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки обставини внутрішньої роботи в межах установи є суб`єктивними, адже залежать від волі керівника та працівників, а тому не виправдовують зволікання у вчиненні процесуальних дій.

З огляду на викладене, скаржнику необхідно зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів.

За наведених обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху.

Керуючись статтями 169, 329, 332 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Запорізькій області про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019.

Касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.06.2019 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі № 280/176/19 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Запорізькій області про скасування постанови про накладення штрафу - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі, у разі не усунення недоліків в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С. М. Чиркін

Судді: А.А. Єзеров

І.В. Саприкіна