Справа № 280/393/19
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 грудня 2019 року м. Дніпросправа № 280/393/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Малиш Н.І.,

секретар судового засідання Лащенко Р.В.

за участі представника відповідача Горевого А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.07.2019 р. (суддя Максименко Л.Я., повне судове рішення складено 09.08.2019 р.) в справі № 280/393/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі ГУ ДСНС) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» (далі ПрАТ «Карлсберг Україна») про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації складських приміщень та приміщень аміачної компресорної заводу, розташованого по вул. Червонопрапорній, 137 в Голосіївському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електропостачання від розподільного щита та опломбування вхідних дверей, поклавши обов`язок щодо виконання рішення та контроль за виконанням рішення на ГУ ДСНС.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 18.07.2019 р. в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, ухвалити нове рішення про задоволення позову. Апелянт вказує на неврахування судом першої інстанції, що саме не усунуті відповідачем порушення є суттєвими, не формальними і створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. На думку апелянта, суд першої інстанції фактично легалізував факт наявності порушень на об`єкті перевірки, вказавши на необов`язковість їх усунення. При цьому саме не усуненні до позапланової перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Так, відсутність проектної документації ставить під сумнів питання відповідності побутових споруд на складської будівлі ангарного типу нормативним документам у сфері будівництва та експлуатації побудованих споруд відповідно до норм чинного законодавства у сфері пожежної безпеки; системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій діє на попередження настання надзвичайної ситуації, а неприйняття в експлуатацію такої системи свідчить про неготовність до експлуатації та неможливість попередження настання надзвичайної ситуації, що може призвести до непередбачуваних жертв.

Апелянт спростовує висновок суду першої інстанції стосовно погодження та підтвердження виконання усіх норм і стандартів щодо протипожежної безпеки позитивним висновком комплексної державної експертизи та зазначає, що ДБН В.2.5-56:2014 встановлює вимогу про обладнання автоматичними системами пожежогасіння наземних виробничих приміщень категорії А і Б за вибухопожежною небезпекою площею 300 кв. м. і більше. Оскільки виробниче приміщення аміачно-холодильної установки відноситься до категорії А за вибухопожежною небезпекою та має площу понад 300 кв.м., таке приміщення має бути обладнано автоматичною системою пожежогасіння.

Вважає необґрунтованим зазначення судом першої інстанції, що невиконання відповідачем порушення п. 1.2 глави І розділу V ППБУ щодо не обладнання системами локального пожежогасіння зон з кухонним обладнанням не пов`язано з позовними вимогами.

До судового засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд визнав неповажними причини неявки представника позивача до судового засідання, зазначені у клопотанні про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим відмовив у задоволенні такого клопотання.

Зважаючи на викладене, враховуючи приписи частини 2 статті 313 КАС України, належне повідомлення представника позивача про дату, час та місце розгляду справи, а також той факт, що явка представника позивача до судового засідання не визнавалась обов`язковою, суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутністю представника позивача.

В судовому засіданні представник відповідача просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що в період з 03.12.2018 по 14.12.2018 посадовими особами Голосіївського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві проведено планову перевірку ПрАТ «Карлсберг України» по вул. Пирогівський шлях, 137 в м. Києві. За результатами перевірки складено акт №371, примірник якого отримав представник відповідача 14.12.2018.

Перевіркою встановлено та відображено в акті ряд порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Актом №148 від 26.06.2019, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ПрАТ «Карлсберг Україна» за адресою: м. Київ, вул. Пирогіський шлях, 137, встановлено, що ПрАТ «Карлсберг Україна» не усунуто п`ять порушень:

пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ: приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою площею більше 300 м2 не обладнано автоматичною системою пожежогасіння, в порушення ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

п. 21 розділу II ППБУ: не надано проектну документацію, яка затверджена у встановленому порядку, на побутові споруди та складську будівлю ангарного типу, які побудовані на території заводу;

п. 1.2. глави І розділу V ППБУ: Зони з кухонним обладнанням не обладнані системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань, в порушення вимог п. 8.1.5 ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

ст. 53 КЦЗУ, п.4.4.1. наказ № 557 ПТБ: не прийнято в експлуатацію змонтованого комплексу системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення;

п. 9 ПКМУ №1288: не зареєстровано потенційно небезпечний об`єкт у Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів.

Зважаючи на те, що 3 порушення, що значаться як не усунені, а саме: не надання проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку, на побутові споруди та складську будівлю ангарного типу, які побудовані на території заводу (п.21. розділу II ППБУ); не прийняття в експлуатацію змонтованого комплексу системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення (ст. 53 КЦЗУ, п.4.4.1. наказ № 557 ПТБ) та не реєстрація потенційно небезпечного об`єкту у Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів (п. 9 ПКМУ №1288), не визначені самим позивачем в адміністративному позові як такі, що можуть становити загрозу життю та здоров`ю людей, суд першої інстанції вважав, що не усунення відповідачем таких порушень станом на дату ухвалення судом рішення у справі не є підставою для задоволення адміністративного позову, оскільки таке невиконання не спричиняє безпосередню загрозу життю та здоров`ю людей, як передбачено положеннями ч. 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України.

Враховуючи специфіку виробництва та роз`яснення ГО «Український союз пожежної та техногенної безпеки», суд першої інстанції дійшов висновку, що до приміщень аміачно-холодильної установки повинен застосовуватися пункт 10.7 таблиці А2 ДБН В.2.5-56:2014 (приміщення на об`єктах із виробництва солоду, пива та безалкогольних напоїв), а саме - холодильно-компресорне відділення, склади аміаку, масла, пального, допоміжних матеріалів і матеріальні обладнуються АСПГ при площі приміщення понад 1500 м.кв.

Оскільки відповідно до технічного паспорту на громадський (виробничий) будинок (приміщення) з експлікацією приміщень до плану поверхів громадського (виробничого) будинку (приміщення) №137, літер Б, В вулиця Червонопрапорна (Додаток №4) приміщення №64 «основне» має площу 435,1 кв.м., в якому знаходиться холодильна компресорна 1/05Б1 (аміачно-холодильна установка) та не займає площу всього приміщення, тобто площа всього приміщення складає 435,1 кв.м., що не перевищує 1500 м.кв., суд першої інстанції вважав, що до відповідача не застосовується вимога щодо обладнання приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою автоматичною системою пожежогасіння, відтак відповідачем не допущено порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ.

Встановивши, що зона із кухонним обладнанням, яка не обладнана системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань, знаходиться в громадському (виробничому) будинку «Адміністративно-виробничий корпус», а кухонне обладнання в складських приміщеннях та приміщеннях аміачної компресорної, як заявлено позивачем у позовних вимогах, відсутнє, суд першої інстанції вказав, що виявлення таких порушень не може бути підставою для задоволення позову.

Суд визнає такі висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що Голосіївським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві проведено планову перевірку ПрАТ «Карлсберг Україна» щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: м. Київ, вул. Пирогівський шлях, 137, за результатами якої складено акт від 14.12.2018 р. № 371, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту,

В період з 27.03.2019 р. по 29.03.2019 р. ГУ ДСНС у м. Києві проведена позапланова перевірка додержання ПрАТ «Карлсберг Україна» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: м. Київ, вул. Пирогівський шлях, 137, за результатами якої складено акт № 83, яким встановлено, що не усунутими є наступні порушення:

1) приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою площею більше 300 кв. м. не обладнано автоматичною системою пожежогасіння, що є порушенням ДБН В.2.5-56:2014, п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні (далі ППБУ);

2) не надано проектну документацію, яка затверджена у встановленому порядку, на побутові споруди та складську будівлю ангарного типу, які побудовані на території заводу, що є порушенням п. 21 розділу ІІ ППБУ;

3) зони з кухонним обладнанням не обладнані системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань, що є порушенням п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;

4) не прийнято в експлуатацію змонтованого комплексу системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, що є порушенням статті 53 Кодексу цивільного захисту України, п. 4.4.1 наказу № 558 ПТБ;

5) не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки і не погоджено її з державним інспектором з нагляду у сфері техногенної безпеки та цивільного захисту м. Києва, що є порушенням п. 3.1.1 наказу № 557 ПТББ п. 1 наказу МНС № 98;

6) не складено паспорт безпеки потенційно небезпечного об`єкту та не надано його до управління державного нагляду з питань техногенної безпеки, що є порушенням п. 3.1.1 ПТБ, наказ МНС № 557, п. 17 наказу МНС № 338;

7) не зареєстровано потенційно небезпечний об`єкт у Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів, що є порушенням п. 9 постанови Кабінету Міністрів України № 1288.

26.06.2019 р. ГУ ДСНС у м. Києві проведена ще одна позапланова перевірка додержання ПрАТ «Карлсберг Україна» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: м. Київ, вул. Пирогівський шлях, 137, за результатами якої складено акт № 148 від 26.06.2019 р., яким встановлено, що не усунутими є наступні порушення:

1) приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою площею більше 300 кв. м. не обладнано автоматичною системою пожежогасіння, що є порушенням ДБН В.2.5-56:2014, п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні (далі ППБУ);

2) не надано проектну документацію, яка затверджена у встановленому порядку, на побутові споруди та складську будівлю ангарного типу, які побудовані на території заводу, що є порушенням п. 21 розділу ІІ ППБУ;

3) зони з кухонним обладнанням не обладнані системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань, що є порушенням п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;

4) не прийнято в експлуатацію змонтованого комплексу системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, що є порушенням статті 53 Кодексу цивільного захисту України, п. 4.4.1 наказу № 558 ПТБ;

5) не зареєстровано потенційно небезпечний об`єкт у Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів, що є порушенням п. 9 постанови Кабінету Міністрів України № 1288.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. № 877-V (далі Закон № 877-V), відповідно до статті 1 якого державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною 5 статті 4 Закону № 877-V визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Отже, застосування заходів реагування включає в себе: зупинення виробництва суб`єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об`єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів.

Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.

Пунктом 7 статті 7 4 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

При цьому застосування означених заходів можливе у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд визнає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що сукупність виявлених в ході планової перевірки та не усунутих до проведення позапланової перевірки порушень не створює реальну загрозу для життя і здоров`я людей.

При цьому суд звертає увагу на наступне.

Повне зупинення експлуатації певних виробничих приміщень (як в цьому випадку складських приміщень та приміщень аміачної компресорної заводу) є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Позивачем в позовній заяві приведено перелік порушень, які можуть призвести до загрози життю та здоров`ю людей.

Такими порушеннями з числа не усунутих на час проведення позапланової перевірки 26.06.2019 р. є не обладнання автоматичною системою пожежогасіння приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою площею більше 300 кв. м.; не обладнання зон з кухонним обладнанням системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань.

Інші порушення, які не усунуті відповідачем на час проведення позапланової перевірки, саме за позицією позивача не є такими, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Відповідно, суд першої інстанції цілком обґрунтовано дійшов висновку, що не усунення відповідачем порушень, які не створюють загрози життю і здоров`ю людей, не може бути підставою для задоволення позову, як це передбачено положеннями частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України.

Посилання апелянта на те, що такі порушення є суттєвими, не формальними і створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки відсутність проектної документації ставить під сумнів питання відповідності побутових споруд на складської будівлі ангарного типу нормативним документам у сфері будівництва та експлуатації побудованих споруд відповідно до норм чинного законодавства у сфері пожежної безпеки; системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій діє на попередження настання надзвичайної ситуації, а неприйняття в експлуатацію такої системи свідчить про неготовність до експлуатації та неможливість попередження настання надзвичайної ситуації, що може призвести до непередбачуваних жертв, судом не можуть бути прийняті до уваги через те, що такі обставини виходить за межі підстав позову.

Відповідно до частини 5 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

Зважаючи на те, що позивачем не заявлено як підстави позову наявність приведених вище порушень як таких, що створюють загрозу життю та здоров`я людей, суд апеляційної інстанції не може розглядати такі порушення в контексті порушень, які є підставою для застосування заходів реагування.

Стосовно не усунення порушення в частині не обладнання зон з кухонним обладнанням системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого виду загорань, яке позивачем визначено як порушення, що може мати загрозу для життя та здоров`я людей, суд вказує на наступне.

Судом встановлено, що зони з кухонним обладнанням, які не обладнані системами локального пожежогасіння, спеціалізованого для такого типу загорань, розташовані в громадському (виробничому) будинку «Адміністративно-виробничий корпус», а не в складських приміщеннях та приміщенні аміачної компресорної.

Частиною 2 статті 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи, що позивачем не заявлено позовних вимог стосовно зупинення експлуатації адміністративно-виробничого корпусу, де розташовані зони з кухонним обладнанням, є обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що наявність описаного вище порушення, яке не усунуте, не є підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, в яких такі зони не розташовані.

Щодо останнього порушення не обладнання автоматичною системою пожежогасіння приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою площею більше 300 кв. м. суд зазначає наступне.

Позивач в контексті описаного вказує на порушення відповідачем ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Судом встановлено, що аміачно-холодильна установка використовується відповідачем саме у виробництві солоду, пива та безалкогольних напоїв.

Пунктом 10 таблиці А2 ДБН В.2.5-56:2014 визначено умови щодо обладнання приміщень на об`єктах із виробництва солоду, пива та безалкогольних напоїв.

Пунктом 10.7 цієї таблиці встановлено, що холодильно-компресорне відділення, склади аміаку, масла, пального, допоміжних матеріалів повинні бути обладнанні АСПГ при площі 1500 кв. м. і більше.

Оскільки холодильна компресорна установка знаходиться у приміщенні площею 435,1 кв.м., таке приміщення не обов`язкове має бути обладнано АСПГ.

Відповідно, суд погоджує висновок суду першої інстанції, що до відповідача не застосовується вимога щодо обладнання приміщення аміачно-холодильної установки категорії А за вибухопожежною небезпекою автоматичною системою пожежогасіння, відтак відповідачем не допущено порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ.

Доводи апелянта про застосування до цього приміщення пункту 7.1 таблиці А2, яким встановлена необхідність обладнання АСПГ виробничих приміщень категорії А і Б за вибухопожежною небезпекою площею 300 кв.м. в більше, суд вважає необґрунтованими, оскільки пунктом 10.7 таблиці А2 чітко визначено умови обладнання АСПГ приміщень, які використовуються саме у виробництві солоду, пива і безалкогольних напоїв, які й мають застосовуватися в цьому випадку.

Суд вказує, що позивачем належними доказами не доведено, що не усунуті на час вирішення судом першої інстанції порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а також що усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування саме у вигляді повного зупинення експлуатації будівель відповідача.

При цьому суд зазначає, що при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

В спірному випадку позивачем не враховано, що не усунуті порушення не є такими, що безпосередньо створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідно, вимоги про повне зупинення експлуатації будівель не є співмірними із неусунутими порушеннями.

Враховуючи викладене, судом не встановлено обставин, які б відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України давали підстави для зупинення експлуатації будівель відповідача, у зв`язку з чим позов не може бути задоволено.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.07.2019 р. в справі № 280/393/19 залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 18.07.2019 р. в справі № 280/393/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» про застосування заходів реагування залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 16.12.2019 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 17.12.2019 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.І. Малиш