Справа № 160/2199/19
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 грудня 2019 року м. Дніпросправа № 160/2199/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді-доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року у справі № 160/2199/19 (суддя І інстанції Єфанова О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні Світлотехнічні Технології" до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправними та скасувати:

- рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів:

від 06.02.2019 № UA100030/2019/000017/2;

від 11.02.2019 року № UA100000/2019/000026/2, № UA100000/2019/000028/2.

- картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів:

від 06.02.2019 №UA100030/2019/00079;

від 11.02.2019 №UA100030/2019/00098,

від 12.02.2019 №UA100030/2019/00106.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити.

В обґрунтування скарги зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте із порушенням вимог норм матеріального та процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи по суті позову. Також вказує, що за митною декларацією поданою позивачем спрацювали критерії УСАУР (автоматична системи керування ризиками) за кодами: 105-2 контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів; 117-2 здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів із залученням спеціалізованого підрозділу митниці ДФС для перевірки числового значення заявленої митної вартості товару. Після здійснення низки заходів по перевірці документів встановлено, що документів подані позивачем до митного оформлення для підтвердження митної вартості товару містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари. Так, митним органом встановлено, що в інвойсах від 20.12.2018 № 34, від 20.12.2018 № 36, від 24.12.2018 № 37 та контракті від 04.06.2018 №301 не зазначено умови оплати за товар; відповідно до пункту 3.8 контракту в ціну товару включені вартість тари та упаковки, а відповідно до інвойсу від 20.12.2018 № 36 товар поставляється на умовах CIF-Chornomorsk і відповідно до інвойсу від 24.12.2018 №37 товар поставляється на умовах CIF-Одеса (термін CIF «вартість, страхування та фрахт» означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження, а продажна ціна товару включає вартість товару, вартість страхування та фрахт) - до ціни товару відповідно до пункту 3.8 контракту не включено витрати на транспортування та страхування товарів до названого порту призначення; декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки CIF витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товару; декларантом в графі 44 (код документа 4104) митної декларації від 24.01.2019, від 11.02.2019 №UA100030/2019/397420, зазначено, що компанія DERNEK GROUP СО. є виробником товару, тоді як відповідно до пункту 2.4 контракту виробником товару є фабрика DONGGUANLEZARD ELECTRICAL CO. LTD. На думку відповідача, позивачем вказані розбіжності в ході проведення консультацій не усунуто, не спростовано сумніви митного органу в правильності визначення митної вартості товару за ціною контракту, що обґрунтовано послугувало підставою для митного органу для коригування митної вартості товару та винесення картки відмови в митному оформленні товару.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанціїбез змін.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Колегія суддів розглянула справу відповідно до вимог статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

4 червня 2018 року між ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології" (Покупець) та іноземною компанією DERNEK GROUP CO., LTD (Xiang Shan Industrial Zone, Xiang Shan Middle Road. No:38 C Block, Dalang, Dongguan, Guangdong, China) (Постачальник) укладено договір поставки № 301 (далі Договір) (Том № 1, а.с. 21-24), за умовами якого Покупець замовляє, а Постачальник, який є виробником товарів ТМ Lezard, Lux-ray, Lexman постачає товар на умовах цього Договору (п. 2.1). Назва товару, кількість і ціна зазначаються у рахунках на кожну партію товару відповідно (п. 2.2). Кожна партія товару супроводжується наступними товаросупровідними документами: рахунок-фактура, пакувальний лист, CMR, фітосанітарний сертифікат країни-експортера (за необхідності. (п. 2.3.). Виробникос товарів є фабрика Дунгуань Лезард Електрікал Ко.ЛТД. (п. 2.4) Загальна сума договору складається з суми усіх рахунків за цим Договором. Валютою Договору є долар США. (п. 3.1, 3.2). Оплата товару Покупцем за договором здійснюється шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Продавця. Банківські витрати, пов`язані з платежами за цим Договором, сплачуються Покупцем. В ціну товару включені вартість тари та упаковки. (п. 3.6, 3.7, 3.8). Поставка товару буде здійснюватись партіями, які узгоджуються з Покупцем на умовах FOB-Китай (Incoterms 2010). Вантажовідправником може виступати третя сторона. Датою поставки вважається дата прибуття транспортного засобу з Товаром у місце вивантаження. (п. 4.1-4.4)

До цього Договору між сторонами укладено Додаткові угоди:

7 вересня 2018 року про доповнення розділу «Поставка» пунктом наступного змісту: « 4.5. Умови поставки можуть бути змінені за згодою Сторін та вказуються у рахунках-фактурах на відповідну партію товару» (Том № 1, а.с. 25);

18 вересня 2018 року про внесення змін до п. 2.4 Договору поставки, виклавши його в наступній редакції: «Товари торговельних марок Lezard, Lux-ray, Lexman виробляються на потужностях фабрики Дунгуань Лезард Електрікал Ко.ЛТД» (Том № 1, а.с. 26)

Так, Покупець замовив, а Постачальник здійснив поставку товару, назва якого, кількість, ціна і інші умови обумовлено сторонами в товаросупроводжуючих документах, на суму:

- 15 812.40 USD (доларів США) - по електронній митній декларації № UA100030/2019/396971 від 05.02.2019 - відповідно до Proforma-Invoice № 34 від 06.12.2018 і Invoice №34 від 06.12.2018;

- 23 666,24 USD (доларів СТТТАТ по електронній митній декларації № UA100030/2019/397420 від 11.02.2019 відповідно до Proforma-Invoice № 36 від 20.12.2018 і Invoice № 36 від 20.12.2018;

- 22 459.38 USD (доларів СІП A4 - по електронній митній декларації № UA100030/2019/397420 від 11.02.2019 - відповідно до Proforma-Invoice № 37 від 24.12.2018 і Invoice № 37 від 24.12.2018.

Разом із кожною із зазначених декларацій позивач надав пакет документів, а саме:

- по ВМД від 05.02.2019 № UA100030/2019/396971 (Том № 1, а.с. 35-54):

пакувальний лист (Packing list) № 34 від 06.12.2018;

рахунок-проформа (Proforma-Invoice) № 34 від 06.12.2018;

рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № 34 від 06.12.2018;

коносамент (Bill of lading) № WMS18120711 від 14.12.2018;

автотранспортна накладна (Road consignment note) (CMR) № 684658 від 04.02.2019;

документ про походження товару (Declaration of origin),зокрема, інвойс №34 від 06.12.2018;

страховий поліс № 489 від 13.12.2018;

зовнішньоекономічний Договір поставки № 301 від 04.06.2018;

додаткова угода № 1 від 07.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки;

інші некласифіковані документи, зокрема: доручення № 10 від 05.02.2019 на представлення інтересів підприємства при проведенні митного огляду товарів.

- по ВМД від 11.02.2019 № UA100030/2019/397420 (Том № 1, а.с. 57-72):

пакувальний лист (Packing list) № 36 від 20.12.2018;

рахунок-проформа (Proforma-Invoice) № 36 від 20.12.2018 ;

рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № 36 від 20.12.2018;

коносамент (Bill of lading) № MRFB18122066 від 31.12.2018;

автотранспортна накладна (Road consignment note) (CMR) № 011485 від 10.02.2019;

документ про походження товару (Declaration of origin) - зокрема, інвойс №36 від 20.12.2018;

страховий поліс № 620 від 28.12.2018;

зовнішньоекономічний Договір поставки № 301 від 04.06.2018;

додаткова угода № 1 від 07.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки;

додаткова угода № 2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки;

інші некласифіковані документи, зокрема: лист б/н від 11.02.2019 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості за ВМД №UA100030/2019/397420 від 11.02.2019.

- по ВМД від 11.02.2019 №UA100030/2019/397475 (Том № 1, а.с.81-97):

пакувальний лист (Packing list) №37 від 24.12.2018;

рахунок-проформа (Proforma-Invoice) №37 від 24.12.2018;

рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №37 від 24.12.2018;

коносамент (Bill of lading) № MRFB18122148 від 04.01.2019;

автотранспортна накладна (Road consignment note) (CMR) № 1566 від 08.02.2019;

документ про походження товару (Declaration of origin), зокрема, інвойс №37 від 24.12.2018 ;

некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість, зокрема, комерційна пропозиція Продавця (Commercial offer) б/н від 21.01.2019;

страховий поліс № PYE9 від 03.01.2019;

S зовнішньоекономічний Договір поставки № 301 від 04.06.2018;

додаткова угода № 1 від 07.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки;

додаткова угода № 2 від 18.09.2018 до зовнішньоекономічного договору поставки;

інші некласифіковані документи, зокрема: лист №2/1 від 11.02.2019 про подовження оформлення ВМД №UA100030/2019/397475 від 11.02.2019, лист б/н від 12.02.2019 про відсутність можливості надання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості за ВМД №UA 100030/2019/397475 від 11.02.2019.

При перевірці правильності визначення митної вартості товару, згідно з положеннями ст. 53 МК України, враховуючи заходи, передбачені Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 № 689, орган доходів і зборів дійшов висновку, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та у відповідності п. 2-3 ст. 53 МКУ декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів додатково надати:

по ВМД від 05.02.2019 № UA100030/2019/396971 та по ВМД від 11.02.2019 № UA100030/2019/397420:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в тому числі контракт між компанією DERNEK GROUP CO., LTD та DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO.LTD;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом)-рахунок компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO.LTD;

3) виписку з бухгалтерської документації;

4) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, в тому числі компанії DONGGUAN LEZARD ELECTRICAL CO.LTD;

6) копію митної декларації країни відправлення;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені експертними організаціями.

- по ВМД від 11.02.2019 №UA100030/2019/397475

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в тому числі контракт між компанією DERNEK GROUP CO., LTD з виробником товару компанією KLITE INTERNATIONAL TRADE CO.LIMITED;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом), - рахунок від виробника товару компанії KLITE INTERNATIONAL TRADE CO.LIMITED та компанією DERNEK GROUP CO., LTD;

3) виписку з бухгалтерської документації;

4) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, в тому числі компанії KLITE INTERNATIONAL TRADE CO.LIMITED;

6) копію митної декларації країни відправлення;

7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені експертними організаціями.

11 та 12 лютого 2019 року декларантом до Київської міської митниці подані повідомлення про неможливість надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості за поданими митними деклараціями. (Том № 1, а.с.73, 98, 99)

Відповідно до положень статті 255 Митного кодексу України відповідачем проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості.

За результатом проведеної митної оцінки митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів: від 06.02.2019 № UA100030/2019/000017/2 (Том № 1, а.с. 29-30); від 11.02.2019 року № UA100000/2019/000026/2 (Том № 1, а.с. 51-52) із застосуванням 2 г-1 (резервного методу) та № UA100000/2019/000028/2 (Том № 1, а.с. 74-75) із застосуванням методу за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів (метод 2б).

У зв`язку з прийняттям митним органом рішень про коригування митної вартості, позивачу було оформлено картки відмови у митному оформленні від від 06.02.2019 №UA100030/2019/00079 (Том № 1, а.с. 31-32); від 11.02.2019 №UA100030/2019/00098(Том№1,а.с.53-54); від 12.02.2019 № UA100030/2019/00106 (Том № 1, а.с. 76-77).

Не погоджуючись з рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів та картками відмови, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не мав достатніх обґрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості декларантом за ціною контракту. Суд виходив з того, що під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. Вказане, на думку суду, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості товару.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України (далі МК України) у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

З наведеного вбачається, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною другою статті 57 МК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до ч. 3 ст. 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Згідно з рішеннями про коригування митної вартості від 06.02.2019 № UA100030/2019/000017/2; від 11.02.2019 року № UA100000/2019/000026/2; № UA100000/2019/000028/2 підставами для його прийняття є результат митного контролю щодо правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) згідно статті 54 Митного кодексу України.

У результаті такого контролю встановлено наявність таких розбіжностей:

- в інвойсах від 20.12.2018 № 34, від 20.12.2018 № 36, від 24.12.2018 № 37 та контракті від 04.06.2018 №301 не зазначено умови оплати за товар;

- відповідно до пункту 3.8 контракту в ціну товару включені вартість тари та упаковки, а відповідно до інвойсу від 20.12.2018 № 36 товар поставляється на умовах CIF-Chornomorsk і відповідно до інвойсу від 24.12.2018 №37 товар поставляється на умовах CIF-Одеса (термін CIF «вартість, страхування та фрахт» означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження, а продажна ціна товару включає вартість товару, вартість страхування та фрахт) - до ціни товару відповідно до пункту 3.8 контракту не включено витрати на транспортування та страхування товарів до названого порту призначення;

- декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки CIF витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товару;

- декларантом в графі 44 (код документа 4104) митної декларації від 24.01.2019, від 11.02.2019 №UA100030/2019/397420, зазначено, що компанія DERNEK GROUP СО. є виробником товару, тоді як відповідно до пункту 2.4 контракту виробником товару є фабрика DONGGUANLEZARD ELECTRICAL CO. LTD.

Судом встановлено, що підставою для витребування у декларанта додаткових документів послугувало спрацювання профілю ризику за напрямком митної вартості, а також виявлення митним органом в наданих позивачем документах розбіжностей: в інвойсах поставка товару здійснюється на умовах поставки CIF-Чорноморськ, CIF-Одеса, а відповідно до п.3.8. договору поставки не вказано, що витрати на транспортування та страхування включені до вартості товару. За умовами поставки витрати на транспортування та страхування повинні бути включені до вартості товару.

Оцінивши доводи відповідача з приводу виявлених розбіжностей у наданих для митного оформлення товару документах, апеляційний суд вважає вказані доводи необгрунтованими, оскільки виявлені відповідачем розбіжності не є такими, що можуть свідчити про неправильність визначення декларантом митної вартості товару.

Так, відповідно до Інкотермс-2010 CIF ("вартість, страхування та фрахт") означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати або ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. За умовами терміна CIF на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом.

Отже, поставка товару на умовах CIF зобов`язує продавця оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення (порта відвантаження), забезпечити страхування на користь покупця та забезпечення здійснення митного оформлення товару при експорті.

З урахуванням вказаного поставка товару на умовах CIF передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення через поручні судна), тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.

Відтак, додаткові витрати на транспортування товару ТОВ "Інженерні Світлотехнічні Технології" не понесло, а тому і не могло подати відповідачу на його вимогу докази таких витрат.

Також, судом першої інстанції правильно встановлено, що наведеними умовами поставки CIF (в редакції Incoterms 2010) не врегульоване питання включення у ціну товару тари та упаковки. Тому позивач додатково вніс ці відомості окремо у п. 3.8 договору як такі, які були погоджені ним з постачальником при укладенні цього Договору. При цьому, постачальник не висунув покупцю вимоги відшкодувати витрати на страхування та транспортні витрати за наведеними умовами поставки.

Згідно з п. 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на страхування товарів.

Отже, відповідно до умов поставки за договором поставки від 04.06.2018 № 301 та наявними у справі товаросупровідними документами, всі витрати (транспортування, страхування товару тощо) вже були включені продавцем в ціну товару, відображену у документах, наданих митному органу для митного оформлення. Тому надання додаткових документів, як і необхідність окремого відображення в них вартості витрат зі страхування, митним законодавством не передбачається.

Щодо вимоги відповідача про необхідність надання позивачем додаткових документів колегія суддів зазначає, що за змістом п. 2.1 та п. 2.4 (з урахуванням додаткової угоди від 18.09.2018 № 2) договору поставки від 04.06.2018 № 301 саме постачальник і є виробником товарів ТМ Lezard, Lux-ray, Lexman, які виробляються на потужностях фабрики Дунгуань Лезард Електрікал Ko, Лтд. При цьому, умови цього ж Договору не обмежують Сторони у поставці/придбанні й інших товарів невласного виробництва постачальника (п. 2.5 Договору).

Відповідно ж до договору поставки та умов поставки, погоджених сторонами у кожному з інвойсів, позивач не потребував укладання і фактично не укладав будь-яких додаткових угод з третіми особами, зокрема ні з вантажовідправниками, зазначеними у відповідних ВМД, ні з будь-яким іншим суб`єктом господарювання, який був би пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається. У зв`язку з чим, позивач повідомив відповідача про те, що не має об`єктивної можливості надати витребовувані додаткові документи у зв`язку з їх відсутністю (Том № 1, а.с.73, 98, 99).

Колегія суддів звертає увагу, що неподання позивачем витребуваних додаткових документів, а саме виписки з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, в тому числі компанії KLITE INTERNATIONAL TRADE CO.LIMITED з об`єктивних причин, зокрема з причин їх невизначеності та відсутності, не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення, як правильно вказав і суд першої інстанції.

Враховуючи все викладене вище, колегія суддів дійшла висновку, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, тобто не обгрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню як 2-г-1 резервного методу, так і 2-б другорядного методу (за ціною договору щодо подібних товарів).

Як у відзиві на позов, так і в апеляційній скарзі відповідач вказує, що за митними деклараціями поданими позивачем спрацювали критерії УСАУР (автоматична системи керування ризиками) за кодами: 105-2 контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів; 117-2 здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів із залученням спеціалізованого підрозділу митниці ДФС для перевірки числового значення заявленої митної вартості товару.

З цього приводу апеляційний суд наголошує, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові, а факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування відповідачем, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не можуть слугувати підставою для відмови в митному оформленні товару, відтак прийняті відповідачем спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митних декларацій є протиправними та підлягають скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року у справі № 160/2199/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко