Справа № 640/24261/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2019-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 грудня 2019 року м. Київ № 640/24261/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Підприємства з іноземними інвестиціями "АМІК УКРАЇНА"
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України
про скасування Наказу №31,
В С Т А Н О В И В:

Підприємство з іноземними інвестиціями "АМІК УКРАЇНА" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить визнати протиправним та скасувати Наказ №31 "Д" від 25.06.2013 року.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Крім того, відповідно до Акту від 06 грудня 2019 року №2157 який складено на підставі Інструкції з діловодства в адміністративних судах України працівниками відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) Окружного адміністративного суду міста Києва, під час розкриття конверта (пакета), надісланого від підприємства з іноземними інвестиціями "АМІК УКРАЇНА" не виявилось платіжного доручення про сплату судового збору.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням розміру позовних вимог та встановленого Законом України від 23.11.2018 року №2629-VІІІ "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позивачеві за подання до суду даного позову необхідно сплатити 1921,00 грн. судового збору.

Частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами;

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено з позовної заяви, предметом оскарження в позовній заяві є Наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 25.06.2013 року №31, таким чином, строк звернення до суду з даним позовом закінчився у грудні 2013 року.

Разом з тим, позивач звернувся до суду 04.12.2019 року, тобто з пропуском процесуального шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В свою чергу, позивачем до позову додано Заяву про поновлення процесуального строку на звернення з адміністративним позовом про визнання протиправними та скасування Наказу №31 "Д" від 25.06.2013 року "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

У вищезазначеній заяві позивачем зазначено, що у жовтні 2019 року ПІДПРИЄМСТВУ З ІНОЗЕМНИМИ ІНВЕСТИЦІЯМИ «АМІК УКРАЇНА» стало відомо про те, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві з урахуванням результатів проведеної перевірки наказом від 16.10.2013 №52 «д» «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.07.2012 № КВ 9 на об`єкті: «Реконструкція приміщень будівлі автозаправного комплексу (літ. А) під операторну по просп. Героїв Сталінграда, 2/37 в Оболонському районі м. Києва».

Також, зазначено, що Порушення прав ПІДПРИЄМСТВА З ІНОЗЕМНИМИ ІНВЕТСТИЩЯМИ «АМІК УКРАЇНА» полягає у тому, що на сьогоднішній день Підприємство не має можливості належним чином ввести в експлуатацію АЗС по просп. Героїв Сталінграда, 2/37 в Оболонському районі м. Києва в наслідок прийняття Відповідачем наказу від 16.10.2013 № 52 «д» «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.07.2012 № КВ 9, що необхідна для реєстрації декларації готовності об`єкта до експлуатації.

Крім того, зазначено, що, про порушення свої прав підприємство дізналось у серпні 2019 року після отримання листа Державної архітектурно-будівельної інспекції України в якому було зазначено, що Інспекцією, з урахуванням результатів проведеної перевірки, наказом від 16.10.2013 № 52 «д» «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.07.2012 № КВ 9 на об`єкті: «Реконструкція приміщень будівлі автозаправного комплексу (літ. А) під операторну по просп. Героїв Сталінграда, 2/37 в Оболонському районі м. Києва».

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен був дізнатись", що містяться у частині другій статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Як вбачається з вищезазначеної заяви, позивачем лише зазначено коли йому стало відомо про порушення своїх прав, в той час як не зазначено, що спричинило пропуск строку звернення до суду, та не обґрунтовано поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

А тому, з огляду на вищезазначене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача та визнання причин пропуску строку поважними, оскільки позивачем взагалі не викладено таких причин.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, суд вбачає за необхідне залишити позовну заяву без руху для надання можливості позивачу звернутись до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із належним зазначенням причин пропуску строку звернення до суду та обґрунтування поважності причин такого пропуску.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зазначені недоліки позовної заяви повинно бути усунено шляхом подання до суду:

- доказу сплати судового збору в сумі 1921,00 грн. на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському р-ні м.Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача -Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA6084021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд м. Києва";

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. В задоволенні Заяви позивача про поновлення процесуального строку на звернення з адміністративним позовом про визнання протиправними та скасування Наказу №31 "Д" від 25.06.2013 року "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" - відмовити.

2. Позовну заяву Підприємства з іноземними інвестиціями "Амік Україна" залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.О. Маруліна