Справа № 760/8052/19
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2019-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 760/8052/19 Суддя першої інстанції: Осаулов А.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Черпіцької Л.Т.,

при секретарі - Кузик О.С.,

за участю:

представника позивача: - Чернишенка А.М.,

представника відповідача: - Червонописької Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття адміністративної справи,

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2019 року, позивач - ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття адміністративної справи, в якому просив:

- скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по справі про адміністративне правопорушення №16/19 від 12.03.2019 року;

- закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржувану постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

12 грудня 2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 45358, позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, відповідно до змісту якої позивач повністю заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, вважає її необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що постанова Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по справі про адміністративне правопорушення №16/19 від 12.03.2019 року винесена не на підставі норм чинного законодавства, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення не підтверджена належними доказами.

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 14 січня 2019 року б/н, на підставі наказу (розпорядження) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 14 січня 2019 року №36 та на підставі звернення ГО «Забудовам НІ» від 29.12.2018 року №1, для здійснення позапланової перевірки реконструкції групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва направлено заступника начальника управління-начальника інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Мосур Сергія Михайловича та головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сороку Михайла Володимировича. Строк дії направлення з 15.01.2019 року до 28.01.2019 року.

28 січня 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сорокою Михайлом Володимировичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, яким зафіксовано факт не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт - реконструкція групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

28 січня 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сорокою Михайлом Володимировичем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» зобов`язано усунути виявлені порушення до 11 лютого 2019 року, а саме: забезпечити доступ 11 лютого 2019 року об 11:00 годин посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва: реконструкція групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

Згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 11 лютого 2019 року б/н, на підставі наказу (розпорядження) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 08 лютого 2019 року №120, для здійснення позапланової перевірки реконструкції групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва направлено головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сороку Михайла Володимировича. Строк дії направлення з 11.02.2019 до 22.02.2019.

11 лютого 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сорокою Михайлом Володимировичем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, яким зафіксовано факт не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт - реконструкція групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

Також, 28 січня 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сорокою Михайлом Володимировичем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 10:00 годин 07 лютого 2019 року.

Крім того, 28 лютого 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сорокою Михайлом Володимировичем складено протокол про адміністративне правопорушення, розгляд справи про правопорушення призначено на 10:00 годин 12 березня 2019 року.

12 березня 2019 року в.о. директора Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Попович Оксаною Миколаївною, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, винесено постанову №16/19 від 12 березня 2019 року , якою за порушення пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 1 пункту 11, абзацу 4 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2,ч. 1 ст. 18842 КУпАП та накладено штраф у сумі 6 800,00 грн.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

П. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (пп. 1 п. 11 Порядку).

Згідно з п. 12 Порядку, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п. 14 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Приписи ч. 1 та ч. 2 ст. 18842 КУпАП передбачаються відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ч. 1 ст. 2446 КУпАП, органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Згідно із ч. 2 ст. 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Розглядаючи питання недопущення посадової особи Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на об`єкт будівництва та невиконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.01.2019 року судом встановлено наступне.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 року у справі № 640/2911/19 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про визнання протиправними дій, скасування акту, протоколу, припису, постанови задоволено.

Зокрема, визнано протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 січня 2019 року № 36 та направлення від 14 січня 2019 року б/н.

Скасовано акт Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про не допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на неї функцій від 28 січня 2019 року.

Скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28 січня 2019 року.

Визнано протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 лютого 2019 року №120 та направлення від 11 лютого 2019 року б/н.

Вищевказане рішення набрало законної сили 16.09.2019 року, відповідно до постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2019 року.

Посилання апелянта на оскарження вищевказаного рішення в касаційному порядку не може братися колегією суддів до уваги, з огляду на те, що відкриття касаційного провадження не зупиняє виконання рішення апеляційної інстанції, крім того, самим апелянтом зазначено, що на час звернення із даною апеляційною скаргою, Верховним Судом не прийнято рішення про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.09.2019 року.

У відповідності з ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553 / 99 «Совтрансавто - Холдинг» проти України», а також згідно рішення Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою 28342 / 95 «Брумареску проти Румунії» встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь - якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Відповідно до статті 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідальності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно статі 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Колегія суддів наголошує, що вищевказаним рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 року скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28 січня 2019 року.

Вказаним рішенням встановлено, що під час призначення проведення позапланової перевірки позивача та складання оскаржуваних акту, припису, протоколу та постанови відповідач діяв з перевищенням повноважень та з порушенням Порядку №533.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення, а рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року - без змін.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 288, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

Л.Т.Черпіцька

Повний текст виготовлено 17 грудня 2019 року.