Справа № 766/7678/19
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 р.м. ХерсонСправа № 766/7678/19
14год. 07 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Хом`якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Дробікова Д.С.. представника відповідача Табакара В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про скасування припису,

встановив:

15 квітня 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради (надалі - відповідач, Управління з питань ДАБК Херсонської міської ради), у якому просила:

- скасувати постанову № 16/167/01-22 по справі про адміністративне правопорушення від 01 квітня 2019 року, винесену начальником Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Ростиславом Михайловичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за абз. 1 ст. 188-42 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.03.2019 року, який винесений головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради, ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Прохоренко В.В. від 16.04.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. В подальшому справу передано за підсудністю до Херсонського окружного адміністративного суду для розгляду по суті.

Справу прийнято до розгляду ухвалою від 16.10.2019 та призначено до слухання у спрощеному провадженні в судове засідання на 11.11.19.

11.11.19 в судове засідання прибув представник відповідача, представник позивача не прибув, надавши клопотання про відкладення розгляду справи, тому розгляд справи відкладено на 22.11.19.

20.11.19 до суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить відмовити в задоволені позову.

В судовому засіданні 22-25.11.2019 суд розглянув клопотання ОСОБА_3 про залучення її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, та письмовою ухвалою від 25.11.19 відмовив в задоволенні клопотання.

22.11.2019 до суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду в частині визнання протиправною постанови від 01.04.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП.

27.11.2019 до суду надійшла заява представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду

В судовому засіданні 27.11.2019 суд розглянув питання дотримання позивачем строку звернення до суду в частині оскарження постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та письмовою ухвалою від 27.11.2019 залишив позов ОСОБА_1 без розгляду в частині позовних вимог, а саме щодо вимоги про скасування постанови № 16/167/01-22 по справі про адміністративне правопорушення від 01 квітня 2019 року, винесеної начальником Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради Маршак Р.М. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за абз. 1 ст. 188-42 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн.

Судове засідання було відкладено на 11.12.2019.

Таким чином, предметом розгляду адміністративним судом є законність припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.03.2019 року, який винесений головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради, ОСОБА_2 .

Позивач та його представник прибули в судове засідання, просять задовольнити позов про визнання протиправним та скасування припису від 25.03.2019 про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності шляхом добровільного виконання знесення самочинно збудованих мансардного поверху та прибудови до житлового будинку терміном до 27.05.2019. Позовні вимоги ґрунтуються на тому, що Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-УІ, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердж. Постановою КМУ від 23.05.2011 № 533, не передбачено право винесення посадовими особами інспекції державного-будівельного контролю припису про знесення самовільно збудованого об`єкта. У разі виявлення факту самовільного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного порушення будівельних норм є неможливим, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснює таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства, а не про знесення об`єкта. У разі невиконання такого припису орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкту. На думку позивача, знесення самовільно побудованого об`єкта є крайнім заходом і можливо лише тоді, коли використано всі передбачені законодавством України заходи щодо притягнення винної особи до відповідальності. Представники позивача звертають увагу суду на порушення порядку проведення перевірки, про її проведення 25.03.2019 позивача не було повідомлено, перевірка відбулась без відома та участі позивача, про перевірку та її наслідки позивач дізнався вже після її проведення.

Представник відповідача прибув в судове засідання, просить відмовити в задоволені позову. Вважає, що припис сформований та пред`явлений позивачу правомірно, оскільки прийнятий за наслідками проведеної перевірки (акт від 25.03.2019) , якою встановлено невиконання попереднього припису надати до управління ДАБК документи , які надають право на проведення будівельних робіт.

Заслухавши свідчення позивача, допитаного як свідка, пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

ОСОБА_1 є власником 72/500 частини домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності.

На підставі заяви ОСОБА_3 головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради в грудні 2018 року була проведена позапланова перевірка дотримання законодавства про містобудування на об`єкті будівництва "Реконструкція житлового будинку з надбудовою мансардного поверху та будівництвом прибудови за адресою АДРЕСА_1 ", якою було виявлено, що ОСОБА_1 виконала будівництво мансардного поверху та прибудови к існуючому житловому будинку без отримання права на виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердж. Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466. За наслідками перевірки, яка була проведена за участю ОСОБА_1 , був складений акт перевірки від 04.12.2018, протокол про адміністративне правопорушення від 04.12.2018, а також винесений припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 04.12.2018, в якому вимагало від ОСОБА_1 надати до управління документи, які надають право на проведення будівельних робіт до 04.02.2019.

12.12.2018 постановою по справі про адміністративне правопорушення, якою за вчинене правопорушення накладений штраф в сумі 5950 грн. на ОСОБА_1 , який позивачка сплатила добровільно.

До відповідача надійшла заява від ОСОБА_1 про відтермінування строку виконання припису.

18.03.2019 на підставі наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради № 57 від 18.03.2019 "Про проведення позапланової перевірки" та направлення для проведення позапланової перевірки від 18.03.2019 № 3/18 (строк дії направлення з 18 березня до 29 березня 2019) посадовою особою Управління проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва "Реконструкція житлового будинку з надбудовою мансардного поверху та будівництвом прибудови за адресою: АДРЕСА_1" та вимог припису від 04.12.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За результатами позапланової перевірки встановлено, що вимоги припису від 04.12.2018 не виконані. В акті перевірки вказано про відмову ОСОБА_1 від його підписання. За висновками акту від 25.03.2019 був складений протокол про адміністративне правопорушення від 25.03.2019, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.03.2019.

У приписі від 25.03.2019 викладено вимоги до ОСОБА_1 - згідно ч. І ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" добровільно виконати знесення самочинно збудованих мансардного поверху та прибудови до житлового будинку у термін до 27.05.2019. Припис надісланий позивачу поштою 26.03.2019 рекомендованим листом разом з актом перевірки, направленням на перевірку, протоколом про адмінпорушення, отримано позивачем 29.03.2019.

На підставі протоколу про адмінпорушення винесено постанову № 16/167/01-22 по справі про адміністративне правопорушення від 01.04.2019, якою за вчинення правопорушення, передбаченого ч. І ст. 188-42 Кодексу України про адміністративне правопорушення накладено штраф на ОСОБА_1 у сумі 5100 гривень.

14.06.2019 на підставі наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради № 118 від 03.06.2019 "Про проведення позапланової перевірки" та направлення для проведення позапланової перевірки від 03.06.2019 № 3-27, посадовою особою Управління проведену позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства, за результатами якої встановлено, що вимоги припису від 25.03.2019 не виконані позивачем, а саме добровільно не знесено самочинно збудований об`єкт ( мансардний поверх та прибудову) у термін до 27.05.2019. За наслідками перевірки складений акт перевірки від 14.06.2019.

Не погоджуючись з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.03.2019 року, який винесений головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради, ОСОБА_2 , позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи правомірність оскаржуваного позивачем рішення, суд виходить із положень ч.2 ст. 19 Конституції України, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, а також правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) та відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, встановлюють та визначають Закони України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011, "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" №877-V від 05.04.2007, "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" №208/94-ВР від 14.10.1994.

Як передбачено положеннями ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом (ч. 7 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до ч.1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил безпосередньо визначає "Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі- Порядок № 553).

Відповідно до положень цього Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами шляхом проведення "планових" та "позапланових" перевірок. Як слідує зі змісту п.7 вказаного Порядку №553, "позаплановою" перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, відповідно до положень п.7 цього Порядку №553, підставами для проведення "позапланової" перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із п.7 Порядку №553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Крім того, слід зазначити, що у відповідності до п.9 цього ж Порядку №553, Державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

А відповідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. (п. 13 Порядку № 553).

Приписами ст.ст.16-19 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. При чому, такий акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до ст.21 Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З аналізу зазначених вище норм законодавства суд дійшов висновку, що відповідач при здійсненні позапланової перевірки повинен дотримуватись відповідного порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, зауважень та заперечень, документів, які спростовують порушення, тощо.

Відповідачем по справі не надано доказів того, що позивач будь-яким способом був повідомлений про день і час проведення перевірки, а також доказів того, що до її проведення направлення на проведення перевірки було пред`явлено позивачу, або іншій уповноваженій ним особі.

Акт перевірки від 25.03.2019 складений в односторонньому порядку тільки головним спеціалістом УДАБК, без участі позивача, що позбавило його: вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. Акт перевірки від 25.03.2019 містить запис про те, що ОСОБА_1 відмовилась від підписання акту перевірки. Разом з тим, позивач, допитаний в судовому засіданні в якості свідка, пояснив, що працює вдома, тому проблем його застати вдома немає. Позивач стверджує про те, що ніякої перевірки не відбувалось в березні 2019 року, ні позивач, ні члени його сім`ї не бачили інспектора Управління ДАБК, позивач не відмовлявся від проведення перевірки та підпису акту перевірки, про існування акту перевірки позивач дізнався лише при отриманні 29.03.2019 поштою пакету документів: акту перевірки, направлення, протоколу про адмінпорушення, припису.

Отже, відповідачем не дотримано порядку проведення позапланової перевірки, акт перевірки від 25.03.2019, який складений за відсутності ОСОБА_1 як суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання припису від 25.03.2019, оскільки порушене право позивача бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Таким чином, суд вважає, що акт перевірки від 25.03.2019 не може вважатись належним доказом невиконання позивачем вимог припису від 04.12.2018, та не може бути підставою для формування та надсилання позивачу припису від 25.03.2019. За таких обставин вимоги припису є безпідставними та протиправними, оскільки покладені в їх підґрунтя факти не були виявлені, зафіксовані та задокументовані у належний спосіб. Метою внесення припису є усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Ця мета має публічно-правовий характер і спрямована на забезпечення принципу законності у сфері містобудування. Однак досягатися вона повинна не за рахунок порушення чи створення загрози порушення інших охоронюваних законом інтересів.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17(2-а/201/281/2017) та 27 лютого 2019 року по справі №210/3059/17(2-а/210/148/17), адміністративне провадження №К/9901/53842/18 (ЄДРСРУ 80127332).

Твердження представника позивача про існування двох різних за змістом актів перевірок від 18.03.2019 та від 25.03.2019, що заперечує відповідач, суд вважає помилковим, оскільки акти є ідентичними за змістом, а вказівка на дату 18.03.2019 в одному з примірників акту (арк.справи 16) суд вважає опискою.

Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії. Отже, вирішення даної справи залежить від доведеності відповідачем правомірності прийняття оскаржуваного рішення, та доведеності обставини наявності порушень вимог чинних норм в документації, поданій позивачем відповідачу. Оцінюючи докази у справі кожний окремо та у їх сукупності, суд вважає, що припис від 25.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності був винесений відповідачем без дотримання вимог щодо використання повноваження з метою, з якою це повноваження надано, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а тому суд доходить висновку, що цей припис є протиправним та належить скасуванню.

У зв`язку з чим, позовні вимоги позивача належать задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вступна та резолютивна частини судового рішення оголошені 11.12.2019.

Керуючись ст. ст.139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.03.2019 року, який винесений відносно ОСОБА_1 головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Юдіним Олександром Станіславовичем.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (73000, м. Херсон, вул. Перекопська, 166, код ЄДРПОУ 4009261) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений за квитанцією № 98 від 15.04.2019 судовий збір в сумі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 коп.)..

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 16 грудня 2019 р.

Суддя Хом`якова В.В.

кат. 10901000