Справа № 520/7571/19
Суддя: Зеленський В.В.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 р.Справа № 520/7571/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Зеленського В.В.,

Суддів: П`янової Я.В. , Чалого І.С. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Волошин Д.А., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 30.09.19 року по справі № 520/7571/19

за позовом Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 р. винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 року адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (вул. Сумська, буд. 70, м. Харків, 61002, код 22649344) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7,м. Харків, 61003, код 04059243) про скасування постанови - залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності судового рішення та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 308. КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 3 ст. 308 КАС України).

На підставі частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за результатами позапланової перевірки на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006), відповідно до акту № 640-А від 27.06.2018 р. встановлено факт розміщення на земельній ділянці по просп . Ювілейному у м . Харкові двоповерхової будівлі літ. "ГГ-2". Будівля має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС-1.

Як зазначено в акті перевірки № 640-А від 27.06.2018 р., згідно технічного паспорту наданого до перевірки та виготовленого ДП "Земельно-проектне бюро" ТОВ "АГ Ріелті", інв. справа № 2 від 05.10.2017 громадський будинок нежитлова будівля літ. "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові загальною площею 624,0 кв.м, торгівельною площею 312,00 кв.м самочинно збудована у 2006 році.

В ході перевірки позивачем - ПрАТ "КОНЦЕРН "АВЕК та КО" відповідачу не було представлено документів, що надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. "ГГ-2", розташованої по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006).

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення будівельних робіт з нового будівництва в період до 12.03.2011 обов`язковість отримання документа, що надає право на виконання будівельних робіт була передбачена ст. 29 Закону України "Про планування і забудову території", на даний час п.1 ч.1 ст.34, ч.1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі зазначено акту складеного за результатами позапланового заходу державного контролю №640-А від 27.06.2018 р. винесено припис №640-Пр-У від 27.06.2018р.

Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 640-Пр-У від 27.06.2018 року, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" зобов`язано: усунути допущене порушення у строк до 27.08.2018 року.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу №471-11 від 20.06.2019 року головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Оріненко Ігора Станіславовича було направлено для здійснення позапланової перевірки на "Нежитлова будівля літ. "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006) щодо дотримання суб`єктом містобудування Приватним акціонерним товариством "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №1 від 02.01.2019 року, № 244 від 20.06.2019 року та перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису від 27.06.2018 року №640-Пр-У.

На підставі вищевказаного направлення, головним спеціалістом Оріненко І.С. складено акт №471-А від 08.07.2019 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.07.2019 року.

В протоколі про порушення у сфері містобудівного законодавства від 08.07.2019 року, складеному Департаментом за наслідками здійснення заходів контролю на об`єкті ""Нежитлова будівля літ. "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006)", вказано, про виявлення порушення пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, а саме, не виконання обов`язкового до виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 640-Пр-У від 27.06.2018 року, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

В акті №471-А від 08.07.2019 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності зазначено, що під час позапланової перевірки (акт № 640-А від 27.06.2018) встановлено, що по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006) самочинно збудовано нежитлову будівлю літ. "ГГ-2", яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) СС-1, без набуття права на виконання будівельних робіт. ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК та КО" Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради надано припис № 640-Пр-У від 27.06.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Під час поточної перевірки щодо виконання вимог вищевказаного припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 встановлено наявність нежитлової будівлі літ «ГГ-2» на зазначеній земельній ділянці.

В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006) відсутня. До теперішнього часу інформація про виконання вимог припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила. Приватним Акціонерним Товариством "КОНЦЕРН АВЕК та КО" (уповноваженою особою) не представлено документів, що підтверджують виконання вимог зазначеного припису.

Вищевказане свідчить про те, що вимоги припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданого Інспекцією, не виконано.

В подальшому начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катериною Олександрівною винесено постанову №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної документації.

Так, відповідно до постанови зазначено, що під час перевірки на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0006) встановлено факт невиконання обов`язкового для виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №640-Пр-У від 27.06.2018 року, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департамент територіального контролю Харківської міської ради, чим порушено пп. "а" п.3 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 пп.3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553.

У зв`язку з чим, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК та КО" визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.

Не погодившись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що процедура збереження об`єктів самочинного будівництва у відповідності до Порядку збереження не завершена, об`єкт в експлуатацію не введено, державна реєстрація права власності на такий об`єкт не проведена, а відтак вимоги припису № 640-Пр-У від 19.07.2019 року є не виконаними, а отже підстави для визнання протиправною та скасування постанови Інспекцієї державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 р. відсутні.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України: з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржені позивачем рішення, апеляційний суд вважає, що такі не відповідають критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а представлені позивачем докази у своїй сукупності дають підстави вважати що рішення відповідача є протиправними, прийняті відповідачем необґрунтовано, без дотриманням вимог законів України.

У відповідності до ст. 41 Закону України №3038-VI від 17.02.2011 «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).

Згідно п. 8 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За змістом п. 11 цього Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи, зокрема, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п. 14 цього Порядку).

Згідно приписів п. п. 15-18, 21 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акту. Один примірник акту перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, системний аналіз зазначеної норми свідчить, що орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснює, в т. ч., позапланові заходи з перевірки додержання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання ними підготовчих та будівельних робіт, результати яких оформлюються актом перевірки та у разі встановлення порушень виносить обов`язкові для виконання приписи. Позапланова перевірка здійснюється за умови пред`явлення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю службового посвідчення, а також надання суб`єкту містобудування копії направлення для проведення позапланової перевірки. Суб`єкт містобудування, за умови дотримання посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зобов`язаний допустити таких до проведення перевірки. Результати позапланового заходу оформлюються актом перевірки, який в останній день перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та суб`єктом містобудування. У разі відмови суб`єкта містобудування від підписання такого акту посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у ньому відповідний запис та надсилає його поштовим зв`язком.

Скаржником в апеляційній скарзі зазачено, що в акті перевірки та приписі не вказано будь-яких доказів, які б об`єктивно свідчили про наявність описаного в протоколі порушення, такі обставини є непідтвердженими.

Однак, затверджена в установленому порядку форма акту та припису містить графи для заповнення та оформляються за результатами проведеного позапланового заходу.

Акт № 640-А від 27.06.2018 містить детальний опис виявлених порушень, а припис №640-Пр-У від 27.06.2018 року виданий на підставі вказаного акту.

Акт №640-А та Припис №640-Пр-У від 27.06.2018 року отримані представником ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО", останній не оскаржувався та на час прийняття постанови про накладення штрафу був чинним.

При цьому, у будь-якому випадку наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного суду від 03.07.2019 року у справі №464/7343/19.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем вимоги припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 року не виконано.

В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ "ГГ-2" по просп. Ювілейному у м. Харкові (кадастровій номер земельної ділянки :09:001:0042) відсутня.

У відповідності до п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Як вбачається з акту № 640-А від 27.06.2018 та акту №471-А від 08.07.2019, вони підписані начальником організаційно - аналітичного відділу ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО", в графі пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного контролю та акту, пояснень, зауважень або заперечень не має.

Згідно з п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, "виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно з п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

Таким чином, виходячи з вищезазначеного, головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 08.07.2019 року було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з описом виявленого правопорушення, а саме порушення п.п. "а" п. 3 ч.3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 п.п. 3 п. 11 та абз. 4 п. 14 Порядку № 553, (невиконання обов`язкового для виконання" припису № 640-Пр-У від 27.06.2018), що є порушенням абз. 2 п. 1 ч.6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Зазначений протокол підписаний уповноваженим представником позивача.

В протоколі, окрім іншого, зазначено дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У відповідності до ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад.

Виходячи з положень Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відповіднодо п. 20 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк Катериною Олександрівною винесено постанову №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної документації.

Постановою заступника начальника Інспекції №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 року ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме невиконання обов`язкового для виконання припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 та накладено штраф у сумі 30105,00 грн.

Крім того, колегія суддів зазначає, що жодних доказів зміни стану будівлі чи доказів виконання вимог припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 року позивачем ані під час проведення перевірки, ані в ході судового розгляду справи в суді першої та під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції не надано.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 Закону України №687-XIV від 20.05.1999 "Про архітектурну діяльність" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 Закону №3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що замовник може приступити до виконання будівельних робіт (реконструкції) за умови одержання ним дозвільної та проектної документації, а також за наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію щодо об`єкту.

Стосовно доводів апелянта, що після винесення припису № 640-Пр-У від 27.06.2018 ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" було вчинено всі можливі дії, щодо усунення виявлених порушень шляхом узаконення самочинного будівництва, зокрема, розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення, який подано 12.02.2019 р. до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради для підписання акту погодження меж земельної ділянки, та звернення 25.07.2019 р. з повторною заявою, колегія суддів зазначає наступне.

У відповідності до п. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, вищезазначені дії відповідачем вчинені не були.

Колегія суддів зазначає, що бездіяльність Департаменту земельних відносин Харківської міської ради стосовно розгляду заяв від 12.02.2019 р. та 25.07.2019 р. щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення та підписання акту погодження меж земельної ділянки позивачем не оскаржувалась.

Щодо доводів апелянта стосовно посилання на висновки, викладені в постанові Вищого адміністративного суду України від 23.03.2017 р. по справі №712/282/16-а, колегія суддів зазначає, що вказані доводи позивача не приймаються судом, оскільки у вказаній справі №712/282/16-а інший характер спору, не тотожний зі спором у даній справі, та інші обставини справи, які не стосуються обставин даної справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що приписи ч.1 ст.250 Господарського кодексу України, відповідно до яких адміністративно-господарські санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом не знайшли свого підтвердження ні в ході судового розгляду справи судом першої інстанції, ні під час апеляційного провадження, з огляду на наступне.

Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 640-Пр-У від 27.06.2018 року, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" зобов`язано позивача усунути допущене порушення у строк до 27.08.2018 року.

Тобто, датою вчинення та встановлення порушення у сфері містобудівної документації, а саме невиконання обов`язкового для виконання припису, є 28.08.2018 р., а постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №112/1662/0/250-19-П, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, прийнято 19.07.2019 р.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що з моменту виявлення порушення до моменту накладення штрафу, не сплинув один рік, у зв`язку з чим доводи позивача є необґрунтованими та не приймаються судом до уваги.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що процедура збереження об`єктів самочинного будівництва у відповідності до Порядку збереження не завершена, об`єкт в експлуатацію не введено, державна реєстрація права власності на такий об`єкт не проведена, а відтак вимоги припису № 640-Пр-У від 19.07.2019 року є не виконаними, а отже підстави для визнання протиправною та скасування постанови Інспекцієї державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №112/1662/0/250-19-П від 19.07.2019 р. відсутні, у зв`язку з чим позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 року по справі № 520/7571/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)В.В. Зеленський
Судді(підпис) (підпис) Я.В. П`янова І.С. Чалий
Повний текст постанови складено 11.12.2019 року