Справа № 320/4105/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4105/19
УХВАЛА

12 грудня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Безименної Н.В.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

представника позивача Мухи О.О.,

представника відповідача Стовбчатого А.Ю.,

представника ПрАТ «Українська пивна компанія» Петровської-Караченцевої Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року (повний текст складено 27.09.2019, суддя Басай О.В.) у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, державне підприємство «Національні інформаційні системи», ПрАТ «Українська пивна компанія», про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство «Національні інформаційні системи», ПрАТ «Українська пивна компанія» в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 09.07.2019 №2089/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю; визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" від 09.07.2019 №2089/5.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції від 26 вересня 2019 року скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову; винести окрему ухвалу по факту порушення приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_8 щодо здійснення державної реєстрації під час дії 22 заборон та обтяжень, підроблення дати державної реєстрації та внесення 5 додаткових об`єктів нерухомого майна.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що із реєстру речових прав йому стало відомо, що 24.10.2019, тобто безпосередньо в період дії арешту усього майна боржниці (накладеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.06.2019), а також в період дії мораторію (накладеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.07.2019) приватний нотаріус ОСОБА_2 заднім числом переоформила майно боржниці на іншу особу - першого відповідача. При цьому заднім числом підробила дату державної реєстрації, що доводиться інформацією з Реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме відповідно до внесених цим нотаріусом записів: рішення про державну реєстрацію від 24.10.2019, при цьому дата державної реєстрації зазначена 21.05.2019, отже, у нотаріуса підстава реєстрації виникла набагато пізніше, аніж зазначена дата реєстрації, що є очевидною ознакою підроблення та фальшування.

Апелянт вказує, що 08 серпня 2019 року до суду першої інстанції від ПрАТ «Українська пивна компанія» надійшло клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, яке було мотивоване тим, що ПрАТ «Українська пивна компанія» вважає, що тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно порушує його права, оскільки нотаріусом ОСОБА_9 зупинена реєстраційна дія щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, яку лише нотаріус ОСОБА_2 має право завершити шляхом реєстрації права власності, що можливо лише шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформації про набуте ПрАТ «Українська пивна компанія» право власності, а тому нотаріус для цього повинен мати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а тому розгляд справи безпосередньо впливає на права ПрАТ «Українська пивна компанія», а заявник цієї апеляційної скарги, як і залучена судом третя особа, також є стороною виконавчого провадження, а тому з тих самих підстав претендує на участь у даній справі як третя особа, крім того, заявник є кредитором у справі про банкрутство.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 грудня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.09.2019 у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство «Національні інформаційні системи», ПрАТ «Українська пивна компанія», про визнання протиправним та скасування наказу.

11.12.2019 до суду апеляційної інстанції від ПрАТ «Українська пивна компанія» надійшов відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , у якому третя особа просить закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року, оскільки рішення суду є законним та обґрунтованим, а апеляційна скарга є надуманою, та поданою лише для того, щоб очорнити репутацію сумлінного нотаріуса ОСОБА_9.

11.12.2019 до суду апеляційної інстанції від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , у якому позивач просить закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.09.2019, а у разі, якщо суд не знайде підстав для закриття провадження - залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.09.2019 - без змін.

У відзиві позивач вказує, що особа, що звернулась до апеляційного суду зі скаргою не є учасником справи №320/4105/19, жодне з рішень, що приймалися - ні оскаржуваний позивачем наказ Мін`юсту від 09.07.2019 №2089/5, ні рішення Київського окружного адміністративного суду від 26.09.2019 не мали жодного відношення до ОСОБА_1 і не стосувалися його прав, інтересів, а тому у ОСОБА_1 , відсутнє право апеляційного оскарження, оскільки його права та інтереси не порушувались оскаржуваними документами.

Заслухавши суддю-доповідача, думку представника позивача, думку представника выдповыдача, думку представника третьоъ особи, дослідивши наявні матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзивів на неї, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю, з наступних підстав.

Як вбачається з доводів, викладених у поданій апеляційній скарзі, спірне рішення суду першої інстанції за твердженням скаржника безпосередньо впливає на його права, оскільки 24.10.2019, в період дії арешту усього майна боржниці, накладеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.06.2019 та в період дії мораторію накладеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.07.2019 приватний нотаріус ОСОБА_2 заднім числом переоформила майно боржниці на іншу особу, крім того, що нотаріус здійснила переоформлення майнового права на іншу особу під час дії арешту майна боржниці та мораторію, в реєстрі речових прав містилися інші численні майнові обтяження майна боржниці; діями нотаріуса ОСОБА_2 та ПрАТ «Українська пивна компанія» була здійснена спроба уникнути формування ліквідаційної маси боржниці у процедурі банкрутства, крім того, діями ОСОБА_2 була здійснена незаконна підміна об`єкта нерухомості, який був зареєстрований у реєстрі.

Колегія суддів в даному випадку звертає увагу, що предметом розгляду Київського окружного адміністративного суду у справі №320/4105/19, на рішення від 26 вересня 2019 року щодо якого подана апеляційна скарга, був наказ Міністерства юстиції України від 09.07.2019 №2089/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

Натомість, змістовне наповнення апеляційної скарги вказує на те, що скаржником ставиться питання про законність вчинення реєстраційних дій ОСОБА_2 (позивачем по справі), вчинених у жовтні 2019 року, тобто після прийняття спірного наказу та прийняття рішення судом першої інстанції, та, зокрема, щодо інших суб`єктів та в межах інших правовідносин, що не мають жодного відношення до обставин даної справи.

Згідно ч. 1 ст. 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

З вказаної норми випливає, що особа, набуваючи статусу апелянта у справі, до участі у якій не була залучена, повинна мати не просто певний обсяг прав, свобод та інтересів, що зачіпаються тим чи іншим способом при прийняті судового рішення, а питання про захист чи відмову у захисті прав, свобод чи інтересів саме цієї особи має бути вирішено судом безпосередньо.

Така вимога Кодексу адміністративного судочинства України є імперативною, та положення ч. 1 ст. 13 КАС України не підлягають довільному тлумаченню.

Згідно з частиною першою статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Статтею 246 КАС України передбачено вимоги до змісту судового рішення, за структурою якого суд повинен зазначити чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, у мотивувальній частині рішення (п. 4 ч. 4), висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові - у резолютивній частині рішення (п. 1 ч. 5).

Як свідчить мотивувальна та резолютивна частини рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року, судом першої інстанції питання про права, свободи чи інтереси ОСОБА_1 не вирішувалось.

Не зазначив протилежного і сам апелянт у апеляційній скарзі.

Колегія суддів звертає увагу на те, що в системному аналізі норм процесуального законодавства статус особи, що не брала участі у справі, в апеляційному провадженні подібний зі статусом третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Різниця полягає у законодавчій забороні залучення третіх осіб до розгляду справи на стадії апеляційного провадження.

В той же час, частина друга ст. 49 КАС України допускає до участі у справі третіх осіб (без самостійних вимог на предмет спору) у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Натомість, на відміну від словосполучення «може вплинути», що є маркером для суду першої інстанції, на стадії апеляційного розгляду такий вплив має бути очевидним та питання про права, свободи, інтереси, обов`язки суд першої інстанції вже повинен «вирішити».

У відповідності до ч. 1 ст. 50 КАС України якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

Відтак вказана норма містить дві ознаки можливості набуття особою статусу третьої особи:

1) ОСОБА_1 може набути право стосовно ОСОБА_2 ;

2) ОСОБА_2 може пред`явити вимоги до ОСОБА_1 .

В той же час, з матеріалів справи жодної правової залежності у взаємовідносинах між позивачем та апелянтом від результату ухваленого рішення не вбачається.

Наведене свідчить про те, що вирішення спору в межах даної справи не стосується прав, свобод, інтересів та (або) обов`язків такої особи.

Колегія суддів зазначає, що вимоги скаржника спрямовані на відновлення права, що за його твердженням порушено внаслідок вчинення незаконних реєстраційних дій ОСОБА_2 у жовтні 2019 року.

Однак, на думку колегії суддів скаржник належними та допустимими доказами не обґрунтовує заявлених обставин про те, що його права та охоронювані законом інтереси захищені саме оспорюваним позивачем наказом Міністерства юстиції України від 09.07.2019 №2089/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_2 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно", відновлення яких можливе шляхом скасування оскаржуваного рішення суду про скасування такого наказу.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 305 КАС України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 305, 310, 315, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ПрАТ «Українська пивна компанія» та ОСОБА_2 про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 задовольнити.

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, державне підприємство «Національні інформаційні системи», ПрАТ «Українська пивна компанія», про визнання протиправним та скасування наказу - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст ухвали складено 12 грудня 2019 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

Н.В. Безименна