Справа № 369/9900/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 369/9900/18 Головуючий у І інстанції - Панова Г.В.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Лічевецького І.О., Оксененка О.М.,

при секретарі: Черніченко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом за позовом ОСОБА_2 до Управління Пенсійного фонду України у Києво-Святошинському районі Київської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_2 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовною заявою до Управління Пенсійного фонду України у Києво-Святошинському районі Київської області в якому просив:

- визнати неправомірною відмову Управління Пенсійного фонду України у Києво- Святошинському районі Київської області у здійсненні законного перерахунку пенсії ОСОБА_2 на підставі частини 3 статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від 28.01.1991 року № 796-XII;

- зобов`язати Управління Пенсійного фонду України у Києво-Святошинському районі Київської області здійснити перерахунок та виплату основної державної пенсії ОСОБА_2 на підставі частини 3 статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від 28.01.1991 року № 796-XII, тобто з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, згідно відсотку втрати працездатності 80%, починаючи з 01.10.2017 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15 серпня 2018 року у порядку ст. 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справу № 369/9900/18 передано за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправною та скасувати відмову Києво-Святошинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області у перерахунку пенсії ОСОБА_2 , яка викладена у листі від 08.08.2018 року № 326/0-01.

Зобов`язано Києво-Святошинське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області провести з 26.07.2018 року ОСОБА_2 перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, згідно з частиною 3 ст. 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з урахуванням вже виплачених сум.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року апеляційну скаргу повернуто Управлінню Пенсійного фонду України у Києво-Святошинському районі Київської області.

01 жовтня 2019 року до суду першої інстанції надійшла заява ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року у справі № 369/9900/18.

У вказаній заяві Позивач просить роз`яснити, що згідно з нормами ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням таких осіб, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи - з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом (відповідним Законом України «Про Державний бюджет») на 1 січня відповідного року, без жодних обмежень чи прив`язок до ступеня втрати працездатності. Отже, позивачу належить виплата пенсії обчисленої у п`ятикратному розмірі незалежно від відсотку втрати працездатності; обчислення пенсії даної категорії осіб, у п`ятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, здійснюється за умови волевиявлення особи. Враховуючи, що судом у рішенні встановлено, що з заявою про перерахунок пенсії у п`ятикратному розмірі мінімальної заробітної плати Позивач звернувся 26.07.2018 року це означає, що право на перерахунок своєї пенсії у відповідності до статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» у позивача з`явилося з 26.07.2018 року і тому саме з цієї дати відповідач зобов`язаний здійснити відповідний перерахунок пенсії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нову ухвалу, якою в роз`яснити рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання у справі.

Зокрема, Позивач вказує на те, що в другій частині позовних вимог він просив суд вказати: «зобов`язати Управління Пенсійного фонду України у Києво-Святошинському районі Київської області здійснити перерахунок та виплату основної державної пенсії ОСОБА_2 на підставі частини 3 статті 59 прямої дії Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від № 796-ХІІ, тобто з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, згідно відсотку втрати працездатності 80%, починаючи з 01.10.2017 року.

Також, Позивач звертає увагу на словосполучення «прямої дії Закону», тобто, саме внаслідок того, що суд першої інстанції помилково випустив два слова при складанні резолютивної частини рішення - Пенсійний фонд відмовляється його виконувати. Адже Пенсійному фонду не зрозуміло, що перерахунок пенсії за рішенням суду Пенсійний фонд має зробити з п п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом (відповідним Законом України «Про Державний бюджет») на 1 січня відповідного року, без жодних обмежень чи прив`язок до ступеня втрати працездатності на підставі прямої дії закону.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення суд першої інстанції виходив з того, що Позивач звернувся до суду за роз`ясненням не з підстав незрозумілості резолютивної частини рішення, а у зв`язку з невиконанням даного рішення Відповідачем, що за своєю суттю, не є роз`ясненням його змісту.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його обґрунтованим з огляду на таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Зі змісту наведеного законодавчого припису випливає, що роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, викладення рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Окремо, колегія суддів звертає увагу, що механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не незгоден із судовим рішенням. Такі особи можуть оскаржити це судове рішення в порядку передбаченому КАС України, якщо таке право надане цим Кодексом.

Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнюючи чи унеможливлюючи його виконання.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 29 серпня 2019 року справа № 200/18281/13-а (адміністративне провадження № К/9901/10947/18).

Зі змісту заяви ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення вбачається, що він просить надати відповіді на питання, які стосуються обрахунку пенсії, з тих підстав, що після звернення Позивача до Пенсійного фонду, у відповідь листом від 14.08.2019 року його було повідомлено про те, що пенсія буде нараховуватися згідно Порядку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210 «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Разом з цим, подана заява про роз`яснення судового рішення не містить посилань на те, що певні частини рішення викликають труднощі в їх розумінні.

Позивач в обґрунтування заяви про роз`яснення судового рішення вказує на рішення Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 14.08.2019 року № 494/103-16, яким його повідомлено про порядок нарахування пенсії.

Тобто, ОСОБА_2 фактично просить роз`яснити порядок та спосіб (механізм) виконання рішення суду, однак така підстава для роз`яснення судового рішення, положеннями статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачена.

Колегія суддів вказує, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 травня 2019 року по справі № 369/9900/18 прийняте у межах заявлених позовних вимог, та з мотивувальної та резолютивної частини рішення вбачається, що його текст труднощів для розуміння не викликає, суть його ясна та не двозначна, тому розширеного тлумачення шляхом його роз`яснення не потребує.

Оскільки на підставі викладеного, судове рішення в частині, яку просить роз`яснити Позивач, є зрозумілим, а також враховуючи, що заявник звернувся до суду із заявою про роз`яснення саме через незгоду із характером його виконання, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення та задоволення заяви.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про те, що у задоволенні заяви про надання роз`яснення рішення в адміністративній справі № 369/9900/18 слід відмовити, є правильним, з чим погоджується колегія суддів.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи ОСОБА_2 викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для її скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 254, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко

Повний текст складено 10.12.2019 року.