Справа № 1.380.2019.000444
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 рокуЛьвів№ 857/11196/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Попка Я.С., Хобор Р.Б.,

з участю секретаря судового засідання Коваль Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові на рішення Сихівського районного суду міста Львова від 19 вересня 2019 року у справі № 1.380.2019.000444 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними та скасування постанов, приписів і визнання протиправними дій,-

суддя в 1-й інстанції Бойко О.М.,

час ухвалення рішення 19.09.2019 року,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 19.09.2019 року,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася до суду з адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправними та скасування постанов №006-вих-856/34 від 14.03.2018 року, №006-вих-879/35 від 15.03.2018 року та №0006- вих- 961/37 від 16.03.2018 року по справі про адміністративне правопорушення. В обгрунтування позову покликається на те, що 14,15,16 березня 2018 року начальником інспекції державногого архітектурно будівельного контролю у м. Львові Цабаком В.Я. було винесено оскаржувані постанови, згідно з якими її притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96, ч. 12 ст. 96, ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративні стягнення у виді штрафу в розмірі 1 700, 8 500 та 8 500 грн. Вважає, що оскаржувані постанови є протиправними, так як винесені поза межами строків, передбачених ст.38 КУпАП та з рядом істотних порушень. Вказує, що 22.02.2016 року нею (Замовником) було укладено Договір з ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» (Виконавцем) №5/16 від 22.02.2016 року про проведення авторського нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 31.12.2016 року. Окрім того, 22.02.2016 року нею ж (Замовником) було укладено Договір з ФОП ОСОБА_2 (Виконавцем) №22/02 про проведення технічного нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 22.02.2017 року. Роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 були завершені до 31.12.2016 року. Вважає, що відсутні порушення норм містобудівного законодавства, а тому просить визнати винесені відповідачем відносно неї постанови протиправними та скасувати такі.

Рішенням Сихівського районного суду міста Львова від 19 вересня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив відповідач, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим через допущені судом порушення норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що при проведенні контрольних замірів встановлено відхилення від гранично допустимої висоти будинку, також встановлено відхилення від геометричних розмірів балконів. Крім того, замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду.

Просить скасувати рішення Сихівського районного суду міста Львова від 19 вересня 2019 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, а тому, суд апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 229, п.2 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України, вважає можливим проведення розгляду справи за їхньої відсутності без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів приходить до переконання, що апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів приходить до переконання, що вона не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги у справі, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані постанови №006-вих-856/34 від 14.03.2018 року, №006-вих-879/35 від 15.03.2018 року та №0006- вих- 961/37 від 16.03.2018 року по справі про адміністративне правопорушення прийняті на підставі одних і тих же обставин, що і приписи відповідача від 02.03.2018, які були судом скасовані, відтак, оскаржувані постанови є протиправними та підлягають скасуванню.

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 16.02.2018 № 62-пп, посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові в період з 13.02.2018 до 02.03.2018 здійснено позапланову перевірку об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 у м АДРЕСА_2 Львові з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки контролюючим органом було складено акт № 1/62-ПП, встановлено, що на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» замовниками проведено будівельні роботи з надбудови приміщення горища над квартирою №4 з влаштування мансардного поверху в утвореному просторі.

Як вбачається із змісту вищенаведеного акту, під час проведення контрольних замірів на об`єкті будівництва встановлено відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту 6,7 м, фактично по замірах 8,0 м. Також, встановлено відхилення від геометричних розмірів балконів: по проекту розміри консольних балконів становлять 1100 ммХ3200 мм, фактично по замірах 1670 ммХ4800 мм. Також, замовниками будівництва не забезпечено здійснення технічного нагляду. Відтак, замовниками будівництва фізичними особами: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення», чим порушено п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури. Вході перевірки отримано інформацію від в.о. директора ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» Юзин Н.Г. та пояснення від інженера технічного нагляду Білого Ю.К. про те, що авторський та відповідно технічний нагляд за виконанням робіт на об`єкті не проводилися, так як замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт.

На підставі вищенаведеного акту, відповідачем були винесені приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: від 02.03.2018 року за №1, яким позивача зобов`язано усунути порушення шляхом приведення об`єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівельного законодавства та затверджених проектних рішень; від 02.03.2018 року за № 2, яким позивача зобов`язано усунути порушення шляхом приведення об`єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівельного законодавства, а саме забезпечити здійснення авторського контролю вказаного об`єкта будівництва; від 02.03.2018 року за №3, яким позивача зобов`язано усунути порушення шляхом приведення об`єкта будівництва у відповідність до вимог містобудівельного законодавства, а саме забезпечити здійснення авторського нагляду вказаного об`єкта будівництва.

Крім того, інспекцією щодо ОСОБА_1 прийнято оскаржувані постанови по справі про адміністративне правопорушення, а саме від 14.03.2018 року за №0006-вих-856/33, якою, за порушення ч.1 ст.9, абз.4 ч.1 ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.3 ст.5 Закону України «Про основи містобудування» (об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації, будівництво здійснено з відхиленнями від проектної документації) та на підставі ч.1 ст.96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 1700 грн.; від 15.03.2018 року за №0006-вих-879/35, якою, за порушення ч.ч.1,3 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п.2,5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року за №903 (замовником будівництва не забезпечено авторський нагляд на об`єкті будівництва) та на підставі ч.12 ст.96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 8500 грн.; від 16.03.2018 року за №0006-вих-961/37, якою, за порушення ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року за №903 (замовником будівництва не забезпечено технічний нагляд на об`єкті будівництва) та на підставі ч.13 ст.96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 8500 грн.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2019 року, яка набрала законної сили, позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними приписів задоволено та визнано протиправними і скасовано приписи про порушення законодавства у сфері містобудування з боку замовників будівництва, яким серед інших є і позивач у даній справі ОСОБА_1 від 02.03.2018 року за №№ 1,2,3.

При цьому, апеляційним судом у вказаній справі встановлено, судом встановлено, що 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» (Виконавцем) №5/16 від 22.02.2016 року про проведення авторського нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 31.12.2016 року. Окрім того, 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ФОП ОСОБА_2 (Виконавцем) №22/02 про проведення технічного нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 22.02.2017 року. Посилання на те, що в ході перевірки відповідачем отримано інформацію від в.о. директора ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» Юзич Н.Г. та пояснення від інженера технічного нагляду Білого Ю.К., про те що авторський та відповідно технічний нагляди за виконанням робіт не проводились, так як замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт», не було взято судом до уваги, оскільки відсутні будь-які докази які б підтверджували дану обставину, а відтак такі докази не можуть вважатись належними та допустимими. Крім того, судом було встановлено, що відповідачем не точно обміряно та розраховано висоту гребеня даху до та після реконструкції (його заміни), оскільки відстань від проектованої підлоги мансардного поверху до гребеня даху розрахункова - 7,80 м., а фактична складає 8,00 м. Таким чином, рішеням суду, яке набрало законної сили встановлено, що під час проведення перевірки контролюючим органом було суттєво порушено процедуру проведення такої, що вплинуло на правильність прийняття рішень.

З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 2 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з частиною 1 статті 33 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття «триваюче» правопорушення. Проте в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином.

Виходячи з наведених тверджень, адміністративне правопорушення передбачене статтею 96 КУпАП є триваючим.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку дій відповідача щодо відповідності вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст.96 КУпАП передбачена відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт

Згідно пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно- будівельного контролю. Її підставами є, в тому числі, і необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Відповідно до пунктів 16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У пунктах 17, 19 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 9, п. 12, п. 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Згідно з положеннями п. 15-16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Бланк акта перевірку затверджений наказом від 15.05.2012 № 240 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального-господарства України.

Відповідно до п. 17, п. 18, п. 19, п. 20, п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, аналіз зазначених норм свідчить про те, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Згідно пункту 21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Встановлено, що відповідач, у відповідності до Порядку № 553 акт перевірки, оскаржувані протоколи і приписи надіслав позивачу рекомендованим листом, які повернулися у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Таким чином, апелянт не був обізнаний із тим що, інспектором було складено акт №1/62-ПП та протоколи, що свідчить про позбавлення позивача подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки чи можливість прибути на розгляд протоколів до відповідача.

Крім цього, відповідачем було порушено п.12 Порядку, яким визначено обов`язки посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого здійснення державного архітектурно-будівельний контролю; дотримання ділової етики у взаємовідносинах із фізичними особами; ознайомлення суб`єкта містобудування з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім цього, відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 2, 5 Порядку № 903 авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проекту вальни ка.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Згідно з п. 2 Порядку № 903 технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Як встановлено, 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» (Виконавцем) №5/16 від 22.02.2016 року про проведення авторського нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 31.12.2016 року.

Окрім того, 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ФОП ОСОБА_2 (Виконавцем) № 22/02 про проведення технічного нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 22.02.2017 року.

Апелянтом не спростованого в ході розгляду обставин справи та не надано належних та допустимих доказів на підтвердження законності прийнятих оскаржуваних постанов.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, а доводи апелянта на правомірність прийнятого рішення не впливають та висновків суду не спростовують.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 229, 286, 308, 310, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові залишити без задоволення.

Рішення Сихівського районного суду міста Львова від 19 вересня 2019 року у справі № 1.380.2019.000444 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Я. С. Попко
Р. Б. Хобор
Повне судове рішення складено 12.12.2019 року