Справа № 520/5750/19
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Заічко О.В.

05 грудня 2019 р.Справа № 520/5750/19

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.,

суддів - Калитки О. М. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання - Білюк Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року по справі за адміністративним позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и л а:

07.06.2019 року позивач Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - Інспекція ДАБК) звернувся до суду з позовом, яким просить:

- зобов`язати ОСОБА_1 власними силами або за власний рахунок привести квартиру АДРЕСА_1 , площею 51,9 кв.м. у стан, що відповідає технічному паспорту на дану квартиру, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації 28.11.2014 року, шляхом відновлення частини зовнішньої стіни між лоджією та житловою кімнатою № 6 з перенесенням внутрішньої системи опалення (радіатора) у приміщення житлової кімнати.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2019 року з підстав, установлених п. 1 ч. 1 ст. 240 КАС України, адміністративний позов Інспекції ДАБК залишений без розгляду.

Такий висновок суду обґрунтований тим, що позивач не належить до кола суб`єктів владних повноважень у розумінні п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, є лише структурним підрозділом органу місцевого самоврядування - Харківської міської ради, а відтак, Інспекція ДАБК в розумінні ст. 43 КАС України, не має адміністративної процесуальної правоздатності та дієздатності.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.08.2019 року та направити справу № 520/5750/19 до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Вимоги апеляційної скарги позивач обґрунтовує тим, що Інспекція ДАБК, будучи виконавчим органом Харківської міської ради, наділена делегованими повноваженнями органу виконавчої влади щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ОСОБА_1 просить залишити апеляційну скаргу позивача без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції, - без змін.

За приписами статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (частина перша статті 308).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина друга статті 308).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги щодо дотримання правильності застосування судом першої інстанції норм процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів, враховуючи межі апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала, відповідно до приписів п. 1 ч. 1 ст. 320 КАС України - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

При цьому за визначенням, наведеним у пункті 8 частини першої статті 4 цього ж Кодексу позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративний послуг.

Стаття 43 КАС України встановлює, що здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Як установлено судовим розглядом, підставою для залишення без розгляду позову Інспекції ДАБК слугувала обставина того, що належним позивачем у справі про знесення самочинно збудованих об`єктів є Державна архітектурно-будівельна інспекція України, а згідно з положенням про Інспекцію ДАБК, затвердженим рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 року № 7/15, право на звернення до суду з позовними вимогами щодо знесення самочинного будівництва, зобов`язання приведення об`єкту у первісний стан за рахунок відповідача, у позивача відсутнє.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених і іншими законами.

Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 року № 1981/15 створено Інспекцію ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, яка почала діяти 11.04.2016 року.

У відповідності до пунктів 1.1, 3.1.4, Положення про Інспекцію, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 року № 7/15, Інспекція ДАБК є самостійним виконавчим органом, який утворюється Харківською міською радою та діє на правах відділу, здійснює держаний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Харкова.

Враховуючи ту обставину, що судом першої інстанції не з`ясовано питання наявності у позивача делегованих повноважень органу виконавчої влади щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, колегія суддів вважає, що ухвала про залишення без розгляду адміністративного позову Інспекції ДАБК є передчасною та підлягає скасуванню, з направленням справи для продовження її розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1, 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Інші доводи учасників справи на висновки колегії суддів не впливають.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10.02.2010 року).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року скасувати.

Справу № 520/5750/19 за адміністративним позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку на протязі тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду.

Головуючий суддя (підпис)Л.В. Мельнікова
Судді(підпис) (підпис) О.М. Калитка С.С. Рєзнікова
Постанова у повному обсязі складена і підписана 13 грудня 2019 року.