Справа № 382/769/19
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 382/769/19 Суддя (судді) першої інстанції: Кисіль О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлова Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича на рішення Яготинського районного суду Київської області від 19 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Яготинського районного суду Київської області з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича (далі - відповідач) в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову № А-0808/2 від 08.10.2018 про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а провадження по справі закрити.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що про існування спірної постанови позивачу не було відомо до часу отримання зменшеного розміру пенсії, а тому позивач вважає, що справа про адміністративне правопорушення відносно нього була розглянута за його відсутності та без повідомлення про час та місце розгляду справи, що порушило його право на захист та право на участь у розгляді справи.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 19.09.2019 адміністративний позов задоволено, постанову № А-0808/2 від 08.10.2018 визнано протиправною та скасовано, провадження по справі закрито.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що матеріали перевірки було завчасно направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку, про що свідчить квитанція відділення поштового зв`язку.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав. В суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась тим, що його не було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення, чим було порушено його права на участь у розгляді справи про притягнення його до відповідальності, а тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закриттю.

В силу положень п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, з огляду на відсутність клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З моменту призначення справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження до початку розгляду справи по суті жодних заяв щодо переходу розгляду справи у відкрите судове засідання до суду не надходило.

Беручи до уваги відсутність клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю та враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст. 311 КАС України, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для здійснення розгляду справи за участі сторін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 , від 02.05.2018 (а.с. 24), Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, видано направлення від 16.05.2018 № 35718/03 для проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво гаражу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 у період з 16.05.2018 по 18.05.2018 (а.с. 25).

Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва встановлено, що на земельній ділянці, яка перебуває у власності гр. ОСОБА_1 відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.10.2016 за № 70912155 відповідно до даних технічного паспорта реєстровий № 25/7343 від 07.08.2009, виданого КП КОР Яготинським БТІ побудовано житловий будинок літ. «А1» з прибудовами літ. «в,а1» загальною площею 66,3 кв.м, гараж літ. «Г, Д», сарай літ. «В», огорожа, ворота, колодязь, вимощення. Домоволодіння перебуває у власності гр. ОСОБА_1 відповідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 07.08.2009, реєстровий номер № 23526673. Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстровано Департаментом від 23.01.2017 № КС 72. На момент проведення перевірки виконуються будівельні роботи з будівництва гаража розмірами 8,0x12,0 м. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 21.12.2016, реєстраційний № 51, виданий сектором містобудування та архітектури та житлово-комунального господарства Яготинської РДА. На момент перевірки акт винесення меж земельної ділянки в натуру не надано, межові знаки відсутні. На момент перевірки, будівельні роботи з будівництва гаража виконуються з відхиленнями від будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 21.12.2016, реєстраційний № 51, а саме: виконуються роботи з влаштування монолітного стрічкового фундаменту розмірами в плані 8,0X12,0 на відстані 3,0 м від житлового будинку по вул. Степова від житлового будинку по АДРЕСА_2 , тоді як вказаним будівельним паспортом передбачено влаштування гаражу розмірами в плані 7,0X10,0 на відстані 6,0 м від сусіднього житлового будинку.

Зазначені порушення викладено в акті №Т-1805/2, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с. 26-35).

За результатами проведеної перевірки, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області стосовно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення від 18.05.2018 №3-Л-А-1805/1 (а.с. 36) та винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № С-1805/7 від 18.05.2018 (а.с. 37) з вимогою зупинити виконання будівельних робіт з будівництва гаражу по АДРЕСА_1 з 21.05.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-1805/6 від 18.05.2018 з вимогою усунути виявлені порушення відповідно до вимог чинного законодавства до 18.06.2018 року (а.с. 38).

За виявлені порушення позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 та притягнуто до відповідальності, про що винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 25.05.2018 № А-2505/4 (а.с. 39).

З метою перевірки виконання вимог приписів № С-1805/7 та № С-1805/6 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відповідно до направлення № 519.18/03 від 17.07.2018 проведено позапланову перевірку спірного об`єкту будівництва (а.с. 48).

Під час перевірки виконання вимог приписів встановлено, що вимоги зазначених приписів шляхом внесення змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки, приведення земельної ділянки до попереднього стану, або іншим шляхом відповідно до чинного законодавства, не виконано. Натомість встановлено збільшення обсягів виконання будівельно-монтажних робіт, що відображено в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № Т-2507/1 (а.с. 49-57).

За результатами проведеної перевірки, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо позивача складено протокол про адміністративне правопорушення від 25.07.2018 № 3-Л-А-2507/1 (а.с 58-59) та внесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № С-2507/4 від 25.07.2018 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт з будівництва гаражу по АДРЕСА_1 з 27.07.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-2507/1 від 25.07 з вимогою усунути виявлені порушення відповідно до вимог чинного законодавства до 25.08.2018 (а.с. 62).

Акт перевірки №Т-2507/1, приписи №С2507/1, №С-2504/4 та протокол №З-Л-А-2507/1 26.07.2018 направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку, про що свідчить опис вкладення у поштове відправлення та квитанція УДППЗ «Укрпошта» відправлення № 24 (а.с. 65).

08 серпня 2018 року відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-0808/2 (а.с. 63-64), якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та притягнуто до відповідальності та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн.

Зазначену постанову 13.08.2018 направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку, про що свідчить опис вкладення у поштове відправлення та квитанція УДППЗ «Укрпошта» відправлення № 59 (а.с. 66).

Вважаючи зазначену постанову протиправною та такою, що винесена з грубим порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги зазначив, що з матеріалів справи не вбачається доказів, що свідчать про повідомлення позивача про день та час розгляду справи про адміністративне правопорушення та розгляд даного протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.ст. 279, 268, 280 КУпАП України.

За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в порядку апеляційного провадження колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 вищезазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 наведеного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п. 7, 9 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з п. 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 16 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).

Відповідно до п.п. 21, 22 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Нормами ч.ч. 1-3 ст. 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності, а позивач повинен заперечувати проти доводів суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Таким чином, фактичні дані, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, встановлюються, зокрема, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, іншими визначеними законодавством доказами.

Порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення визначається ст. 279 КУпАП, відповідно до якої розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються ст.ст. 279-1 - 279-4 цього Кодексу.

Згідно з ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що у протоколі від 25.07.2018 про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 (а.с. 58) наявна інформація про розгляд справи про адміністративне правопорушення, який відбувся о 17 год. 00 хв. 08.08.2018 у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області.

Апелянт зазначає, що матеріали перевірки направлені на адресу позивача засобами поштового зв`язку, про що свідчить квитанція поштового відправлення № 124.

В той же час, в матеріалах справи відсутні будь-які докази належного повідомлення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки подані відповідачем опис вкладенні у поштове відправлення та квитанція УДППЗ «Укрпошта» підтверджують факт направлення матеріалів про адміністративне правопорушення (акт перевірки №Т-2507/1, приписи №С2507/1, №С-2504/4 та протокол №З-Л-А-2507/1) в яких містилась відповідна інформація, однак не свідчать, що вказані матеріали були отримані позивачем.

Належним доказом повідомлення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення могло бути рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, розписка позивача про отримання матеріалів справи про адміністративне правопорушення, чи довідка відділення поштового зв`язку про вручення відповідного поштового відправлення, однак таких доказів відповідачем надано не було.

Колегія суддів звертає увагу, що направлення особі відповідного повідомлення про розгляд справи за відсутності доказів його отримання адресатом, в жодному разі не свідчить про його обізнаність із таким повідомленням та не може бути розцінено, як своєчасне і належне сповіщення особи про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Отже, оскільки у відповідача була відсутня інформація щодо належного і своєчасного сповіщення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення і конверт з таким відправленням не повернувся відправнику не врученим з незалежних від нього причин, в даному випадку Департамент Державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області не мав правових підстав для розгляду справи про вчинене позивачем адміністративне правопорушення за його відсутності.

Таким чином, позивача було позбавлено можливості скористатись своїми правами, передбаченими ст. 268 КУпАП, зокрема: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що приймаючи оскаржуване рішення відповідач діяв без урахування права особи на участь в процесі його прийняття та всіх обставин, що мають значення для цього, а тому оскаржуване рішення не відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, у зв`язку з чим наявні передбачені п.3 ч.3 ст.286 КАС України підстави для скасування рішення суб`єкта владних повноважень і закриття справи про адміністративне правопорушення.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Логунова Володимира Володимировича - залишити без задоволення.

Рішення Яготинського районного суду Київської області від 19 вересня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Текст постанови виготовлено 09 грудня 2019 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма