Справа № 529/1079/19
Суддя: Гвоздик А. Є.
Дата ухвалення: 2019-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 529/1079/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2019 року Диканський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Гвоздика А. Є.,

при секретарі Бурлизі Н. Л.,

з участю представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Тарана Р.Ф.

та представника співвідповідача Нефьодова І. В.,-

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Диканька адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавськійі області Темченко Людмили Сергіївни , Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Вказуючи на те, що постановою від 24. 10. 2019 року про накладення адміністративного стягнення, виданого відповідачем Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - Темченко Л. С. (далі по тексту - головний інспектор - Темченко Л. С.), відповідно до якої позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 97 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в сумі 34 017 грн..

Відповідно до вказаної постанови, яка була складена на підставі Протоколу від 24. 10. 2019 року за результатами проведеної перевірки встановлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. А саме, під час перевірки встановлено виконання будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 . В тому числі було виявлено улаштування фундаменту під стовпи із газобетонних блоків, влаштування стовпів під металевий каркас будівлі з газобетонних блоків, мурування цеглою та газобетонними блоками цоколю фундаменту будівлі, влаштування металевого зварного каркасу з профільної стальної труби, встановлення металопластикових вікон та дверей, влаштування стелі, влаштування зовнішнього оздоблення стін фасаду, встановлення водостічної системи, мурування цеглою стін тепло генераторної за відсутності документу, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме без дозволу на їх виконання. Та крім цього, відповідно до розрахунку класу наслідків проектуємого об`єкту, за вказаною адресою, з урахуванням витягу історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, об`єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС-3.

Не погоджуючись з вказаними діями відповідача позивач звернувся з позовами до суду, та просить скасувати вказану постанову, з подальшим закриттям провадження у справі відносно нього за вчинення правопорушення передбаченого ст. 96 ч. 7 КУпАП.

13. 11. 2019 року на адресу суду надійшло клопотання від представника Держархбудінспекції Нефьодова І. В. про залучення в якості співвідповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в обґрунтування якого вказує, що відповідно до положення "Про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області", затверджене Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12. 06. 2017 року № 931, Департамент архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області є територіальним органом - структурним підрозділом апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України та не є юридичною особою.

Ухвалою суду від 19 листопада 2019 року вказане клопотання судом було задоволено і розгляд справи був відкладений на 05.12.2019 року з викликом сторін в судове засідання.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3- адвокат Таран Р.Ф. підтримав позовні вимоги свого довірителя з підстав вказаних в адміністративному позові та в судовому засіданні та просив суд задоволити позовні вимоги позивача.

Представник співвідповідача по справі - Державної аргітектурно-будівельної інспекції України - Нефедов І.В. в судовому засіданні заперечував проти адміністративного позову позивача ОСОБА_3 та підтримав відзив відповідача по справі - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - Темченко Л. С.. Просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову позивача ОСОБА_3 за безпідставністю.

В судове засідання , відповідач по справі, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - Темченко Л. С. не з"явилася хоча відповідно до чинного законодавства була повідомлена про час і місце розгляду справи, тому розгляд справи був проведений у її відсутність.

При цьому суд брав до уваги відзив на адміністративний позов відповідача по справі головного інспектора - Темченко Л. С., який вона надала до суду 18. 11. 2019 року та в якому зазначає, що адміністративний позов позивача вона не визнає і вказує наступне.

За зверненням юридичної особи - Диканської районної державної адміністрації Полтавської області від 25. 09. 2019 року Департаментом було видано наказ № 183 П від 15. 10. 2019 року та направлення № 386 від 15. 10. 2019 року для проведення позапланового заходу на об`єкті будівництва: "Будівництво, за адресою: АДРЕСА_1 ", замовник позивач ОСОБА_3 .

Так, в порушення вищевказаних вимог, як встановлено за результатами проведеної позапланової перевірки, позивачем самочинно виконуються будівельні роботи, за адресою: АДРЕСА_1, а саме:улаштування фундаменту під стовпи із газобетонних блоків; влаштування стовпів під металевий каркас будівлі з газобетонних блоків; мурування цеглою та газобетонними блоками цоколю фундаменту будівлі; влаштування металевого зварного каркасу з профільованої стальної труби; встановлення металопластикових вікон та дверей; влаштування стелі; влаштування зовнішнього оздоблення стін фасаду; встановлення водостічної системи; мурування цеглою стін тепло генераторної за відсутністю документу, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме: без дозволу на їх виконання.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - ССЗ.

Так, як вказує відповідач до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки).

А до значних наслідків (ССЗ) відносяться такі об`єкти: пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"; об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки"; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Як вказав відповідач у відзиві, що оскільки виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: "Будівництво, за адресою: АДРЕСА_1" здійснювалося за відсутності належно затвердженого проекту та дозволу на виконання цих робіт, що у відповідності до ст. 376 ЦК України є самочинним будівництвом, головним інспектором було здійснено розрахунок та визначено клас наслідків об`єкту як СС-3.

Згідно з витягом з історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, який було надано Диканською районною державною адміністрацією Полтавської області, об`єкт будівництва: "Будівництво, за адресою: АДРЕСА_1" знаходиться в охоронній зоні пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення - церкви святої Трійці.

Так у направленні для проведення планового (позапланового) заходу № 386 від 15. 10. 2019 року зазначена підстави для проведення позапланової перевірки, а саме: наказ № 183П від 15. 10. 2019 року відповідно та звернення юридичної особи - Диканської районної державної адміністрації Полтавської області від 25.09.2019 року № 01-30/1500 за вх. № 1016-1.30/1/1985 від 04. 10. 2019 року.

А сам позивач ознайомився з направленням та отримав цю копію.

В подальшому, 24. 10. 2019 року в присутності позивача відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С. було складено протокол № П 81-19 про адміністративне правопорушення, вчинене позивачем. При цьому, нею було роз`яснено права та обов`язки порушника, повідомлено про час та місце розгляду справи, який було призначено на 24. 10. 2019 року о 14 год. 00 хв., примірник протоколу позивач отримав особисто, про що свідчить відповідний підпис.

В призначений день відбувся розгляд адміністративної справи. При винесенні постанови мною було дотримано вимоги ст.ст. 276, 277, 279, 280 КУпАП, з`ясовано всі обставини справи, в тому числі і наявність правопорушення в діях позивача, та за результатами розгляду було винесено постанову № П71-19 по справі про адміністративне правопорушення від 24. 10. 2019 року та накладено штраф у розмірі 34 017 грн. 00 коп.

Дослідивши матеріали справи, відзив на позов від відповідача, вислухавши у судовому засіданні представника позивача, представника співвідповідача по справі - Державної архітектурно-будівельної інспекції України - Нефедова І.В., перевіривши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ч. 2 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Статтею 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. п. 1, 3, 8 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Судом встановлено, що позивач відповідно до договорів купівлі-продажу від 12. 07. 2017 року придбав у власність у ОСОБА_4 житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , який розміщений на земельній ділянці площею 0,1447 га та вказану земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, яка розташована за вказаною адресою.

Потім, було встановлено, що на підставі листа Диканської районної державної адміністрації від 25. 09. 2019 року, який було адресовано заступнику директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області у зв`язку із виявленням ведення будівельно-монтажних робіт на земельній ділянці по АДРЕСА_1 на яку діє охоронна зона Свято-Троїцької церкви відповідно до історико-опорного плану смт. Диканька видано направлення для проведення позапланового заходу № 386 від 15. 10. 2019 року відповідачу - головному інспектору - Темченко Л. С .

В подальшому, відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С. було видано позивачу припис № 120 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.10. 2019 року, відповідно до якого встановлено 24. 10. 2019 року, відсутність у позивача дозвільних документів, які б надавали право на виконання підготовчих та будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 . Також, під час перевірки виявлено виконання будівельних робіт за вказаною адресою, позивачем, без дозволу на їх виконання, що є порушенням вимог п. 3 ч. 1 ст. 34 та вимог ч. 1 ст. 37 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт. Затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13. 04. № 466. А, також відповідно до розрахунку класу наслідків проектуємого об`єкту, за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням витягу історико-архітектурного опорного плану смт. Диканька Полтавської області, об`єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС-3.

При цьому, відповідач - головний інспектор - Темченко Л. С. надала термін позивачу, до 24. 12. 2019 року для усунення виявлених порушень.

Крім цього, судом встановлено, що того ж дня - 24. 10. 2019 року відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С. на підставі проведеної перевірки складено відносно позивача протокол № ІІ-81-19 про адміністративне правопорушення в якому наявні письмові пояснення позивача, де останнім вказано про відсутність будь-яких заперечень.

В подальшому, на підставі цього головним інспектором Темченко Л. С. було винесено постанову № ІІ-71-19 по справі про адміністративне правопорушення від 24. 10. 2019 року, на підставі якої позивача ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 34 017 грн.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17. 02. 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно зі ч. 1 ст. 37 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14. 10. 1994 року правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України. Суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб. (абзац 3 пункту 4 частини 2 статі 2 Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 жовтня 1994р. №208/94-ВР).

Як встановлено ч. 8 ст. 39 ЗУ "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як встановлено ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно зі ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

За положеннями ч. 4 ст. 189 ЖК України особи винні у незаконному переобладнанні та/або переплануванні жилих будинків (квартир), інших жилих приміщень, призначених та придатних для постійного або тимчасового проживання, нежилих приміщень, розташованих у жилих будинках, та/або використанні їх не за призначенням несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно з законодавством.

Згідно зі ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів. До того ж, зазначеним законом визначено, що фізичні і юридичні особи зобов`язані отримувати в установленому законодавством порядку дозвіл на виконання робіт, пов`язаних з будівництвом об`єкта архітектури.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до п. 1.4.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17. 05. 2005 року, для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поверхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку;згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності.

Проте, наведені вимоги законодавства позивачем ОСОБА_3 дотримані не були. Останній був належним чином повідомлений про складання протоколу про адміністративне правопорушення, а також про припис винесений останньому відповідачем - головним інспектором - Темченко Л. С.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що "…адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб`єкт владних повноважень".

Згідно зі ст. 41 ч. ч. 1, 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17. 02. 2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно- будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно- будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23. 05. 2011 року № 553. Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 7 "Загальної частини" Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю - позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно зі п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 17. "Оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю" Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Частиною 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 вищевказаного Закону визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до п. 2 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після: реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Проте, наведені вимоги законодавства позивачем дотримані не були.

Статтею 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що усі об`єкти будівництва поділяються на І, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об`єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об`єкта будівництва. Віднесення об`єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об`єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 32 ч. 4 Закону України "Про охорону культурної спадщини", що на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно зі ст. 96 ч. 7 КУпАП, виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (ССЗ) тягне за собою накладення штрафу від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13. 04. 2011 року "Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 і до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23. 05. 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, абзацом 2 пункту 1 якого визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст. 34 ч.2 абзацу 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", що Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 07. 06. 2017 року визначено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, проте позивачем допущено виконання будівельних робіт не зазначених у вищезазначеному Переліку.

Встановлено пунктом 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року "Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою, наведеною у додатках 1, 2 до цього Порядку, подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта.

Статтею 36 ч. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно зі ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Пунктом 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року встановлено, що замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Відповідно до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, позивачу ОСОБА_3 документ дозвільного характеру на виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не видавався, а відтак згідно ст. 376 ЦК України, якою визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 37 Закону України "Про охорону культурної спадщини", передбачено правові основи захисту об`єктів культурної спадщини та визначає, що будівельні, меліоративні, шляхові та інші роботи, що можуть призвести до руйнування, знищення чи пошкодження об`єктів культурної спадщини, проводяться тільки після повного дослідження цих об`єктів за рахунок коштів замовників зазначених робіт. Роботи на щойно виявлених об`єктах культурної спадщини здійснюються за наявності письмового дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково- проектної документації.

Таким чином, об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 розташований в охоронній зоні об`єктів культурної спадщини національного значення, що перебуває під особливим державним наглядом, та збудований без відповідних дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, а відтак постанова від 24. 10. 2019 року № ІІ-71-19 по справі про адміністративне правопорушення є законною та винесеною відповідачем - головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - Темченко Л. С. в межах наданих повноважень та відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства.

Згідно зі ст. 19 ч. 2 Конституції України та ст. 2 ч. 2 КАС України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 77 ч. 1 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 77 ч. 2 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок по доказуванню правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Аналізуючи положення наведеної процесуальної норми, виходячи із суті позовних вимог, під час розгляду даної категорії справ відповідачу належить довести правомірність своїх дій або бездіяльності.

Крім цього, позивач ОСОБА_3 просить визнати поважною причину пропуску строку для подання позовної заяви про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування, в обґрунтування якого вказує, що причиною цього пропуску було його перебування 04. 10. 2019 року до 17 год. 00 хв. на лікуванні у зв`язку з тяжким станом здоров`я. На підтвердження чого позивачем додано довідку виданої Диканською амбулаторією загальної практики сімейної медицини від 11. 11. 2019 року.

Тому, суд вважає доцільним визнати поважними причини пропуску троку позивачем та поновити строк на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Проаналізувавши та оцінивши обставини справи в їх сукупності відповідно до вищенаведених правових норм, дотримуючись вимог Конституції України, суд приходить до висновку про доведеність відповідачем - головним інспектором- Темченко Л. С. правомірності своїх дій, оскільки позивач ОСОБА_3 виконав "Будівництво", за адресою АДРЕСА_1 без документів дозвільного характеру на виконання будівельних робіт, зокрема: відсутні документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів і т. і., у зв`язку з чим посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Полтавській області в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю було проведено позапланову перевірку за зверненням Диканської районної державної адміністрації, під час якої виявили порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, на підставі чого було складено протокол за вчинення правопорушення та накладено штраф відповідно до закону та зазначені дії входять до посадових обов`язків відповідача, а тому підстав для скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 24. 10. 2019 року про притягнення позивача ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП і накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 34 017 грн. не вбачається, оскільки є законною, обгрунтованою та постановленою в межах наданих відповідачу - головному інспектору Темченко Л. С. повноважень.

На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 19, 25, 72, 77, 78, 90, 121, 139, 241, 246, 250, 251, 286, п. п. 15.5 п. 15 Розділу VIІ "Перехідні положення" КАС України, ст. ст. 96 ч. 7, 251, 254, 280, 289 КУпАП, суд, -

На підставі викладеного, керуючись ст. 136, 157 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Поновити позивачу ОСОБА_3 пропущений строк для звернення з позовною заявою до суду.

У задоволенні позову ОСОБА_3 , який проживає в АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - Темченко Людмили Сергіївни, яка знаходиться в м. Полтава, вул. Гоголя, 25, кім. 62, ідентифікаційний номер не відомий, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка знаходиться в м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, , про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів, з дня його проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Диканський районний суд Полтавської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Головуючий: