Справа № 522/5603/19
Суддя: Єршова Л. С.
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/5603/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси:

під головуванням судді Єршової Л.С.,

за участю секретаря судового засідання Радзімовської Р.О.,

представника позивача - адвоката Яровенка М.Г.,

відповідача - державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанова М.О.,

представника третьої особи Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Драгунова А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом громадянина Туреччини ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанова Миколи Олеговича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2019 року до суду звернувся адвокат Яровенко Микола Геннадійович, місце мешкання: АДРЕСА_1 , в інтересах ОСОБА_1, паспорт громадянина Туреччини: НОМЕР_3 від 04.06.2013 р., дійсний до 04.06.2023 р.; місце перебування: судно «ADELA», IMO 9045651, прапор Панами, судновласник BREAKBULK SHIPPING LTD до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанова Миколи Олеговича, місцезнаходження: 65058, м.Одеса, пр-т. Шевченка, 12, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу, , місцезнаходження: 65058, м. Одеса, пр-т. Шевченка, 12 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанова Миколи Олеговича № 000413 від 25.03.2019 року, про накладення адміністративного стягнення на капітана судна «ADELA» (IMO 9045651) громадянина Туреччини ОСОБА_1 за ст. 188-5 КУпАПу вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 21.03.2019 року, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Манченко Юрієм Петровичем було складено протокол №000030 про адміністративне правопорушення. 25.03.2019 року відповідачем було складено постанову про накладання адміністративного стягнення №000413, якою ОСОБА_1, який займає посаду капітана судна «ADELA» (IMO 9045651) визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. З даною постановою позивач не згоден, оскільки вважає, що при її винесенні відповідачем не були з`ясовані і доведені обставини, які б свідчили, що в діях позивача є ознаки правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, а саме, що позивач відмовився від надання інформації посадовим особам органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища під час виконання покладених на них обов`язків.

Позивач наголошує, що лист Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу (далі - Держекоінспекція) №1142/08 від 21.03.2019 року свідчить про те, що державного екологічного контролю судна «ADELA» (IMO 9045651) не проводилось, а здійснювані інспекторами Держекоінспекції заходи, пов`язані зі збором інформації, метою яких є отримання відомостей про масові явища та процеси не є державним контролем в розумінні ст. 188-5 КУпАП. Окрім того, на дату відвідання інспекторами Держекоінспекції судна «ADELA» (IMO 9045651) не було прийнято законодавчого акту, що регулює порядок відібрання проб води, а тому були відсутніми підстави для здійснення екологічного контролю. Таким чином, на думку позивача, посадові особи Держекоінспекції під час відвідання судна «ADELA» (IMO 9045651) 21.03.2019 року діяли поза повноваженням щодо здійснення державного контролю, що виключало обов`язок позивача в наданні запитуваної інформації.

Також, позивач стверджує, що відсутні докази того, що з судна скидались видимі плавучі частки або виникали видимі сліди забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування. Позивач вважає, що дані обставини нічим не підтверджуються та ґрунтуються лише на листах та припущеннях Держекоінспекції, а з інформації наданої ДП «АМПУ» слідує, що будь-якого забруднення води в районі знаходження судна «ADELA» (IMO 9045651) не було і ті методи та інструменти, що використовувались інспекторами Держекоінспекції при заборі води не забезпечували об`єктивних результатів при здійсненні лабораторних вимірювань якості відібраної води.

Отже, у діях позивача відсутній склад зазначеного адміністративного порушення, а тому відповідний протокол №000030 від 21.03.2019 року, складений представниками Держекоінспекції, не відповідає дійсності та є протиправним.

Щодо питання протиправності постанови № 000413 від 25.03.2019 рокуу позовній заяві зазначається, що державний інспектор Держекоінспекції не мав достатніх правових підстав для складення зазначеної постанови з урахуванням того факту, що відмова позивача в наданні пояснень державному інспектору Держекоінспекції була здійснена не під час виконання останнім заходів зі здійснення державного контролю. Позивач наголошує, що вимоги державного інспектора Держекоінспекції могли не виконуватися позивачем, оскільки за своєю правовою природою були незаконними. Як зазначається у позовній заяві, з урахуванням процесуальних та інших порушень, вчинених відповідачем, постанова № 000413 від 25.03.2019 рокує протиправною, а відтак підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 05.04.2019 року зазначений адміністративний позов в інтересах громадянина Туреччини ОСОБА_1 було прийнято до розгляду та відкрито провадження з призначенням справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

01.07.2019 року відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що оскаржувана постанова була винесена з дотриманням норм чинного законодавства та просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Підставами для відмови з задоволенні позовних вимог відповідач вважає те, що Держекоінспекцією не проводився позаплановий захід державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання, а здійснювався огляд транспортних засобів згідно п.п. 6 ч. 2 розділу 3 Положення про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу від 27.11.2018 року.

23.08.2019 року позивач надав суду відповідь на відзив на позовну заяву, у якій зазначив помилковість позиції відповідача, зазначеної в відзиві про те, що оскаржувана постанова була винесена з дотриманням норм чинного законодавства та просить задовільнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник позивача адвокат Яровенко М.Г. у судовому засіданні підтримав позов та просив суд його задовольнити.

Відповідач державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанов М.О. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позов.

Представник третьої особи Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Драгунов А.І. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши вступне слово учасників справи, приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ч. 1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що 19.03.2019 року в морський порт Южний зайшло під завантаження судно закордонного прямування «ADELA» (ІМО 9045651), прапор Панами, судновласник BREAKBULK SHIPPING LTD. Капітаном зазначеного Судна є позивач.

20.03.2019 року державними інспекторами Держекоінспекції Костінюк Дмитром Володимировичем, Манченко Юрієм Петровичем здійснено відбір проб поверхневих вод в районі корми судна «ADELA» (ІМО 9045651), про що був складений Акт обстеження Южненської філії ДП «АМПУ», причалу №9 ДП «МТП «Южний» від 20.03.2019 року та за результатами лабораторних вимірювань був складений Протокол вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 20 березня 2019 року, відповідно до цих вимірювань встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій завислих речовин у 6,5 рази, заліза у 1,6 разів у порівнянні з пробами, відібраними на фоновій відстані (причал №5) від місця відбору біля судна «ADELA» , ІМО 9045651, причал №9 (а.с.69-71).

21.03.2019 року капітану судна «ADELA» Держекоінспекцією було надіслано лист №1142/08 від 21.03.2019 року, у якому поінформовано про те, що з 21.03.2019 року державними інспекторами Держекоінспекції будуть проводитися заходи, пов`язані зі збором інформації, метою яких є отримання відомостей про масові явища та процеси (забруднення акваторії Южненської філії ДП «АМПУ») у тому числі опитування членів екіпажу судна «ADELA», ІМО 9045651, огляд суднового природоохоронного обладнання, огляд судна щодо наявності підтікань забруднюючих речовин, з`ясування характеру скидів з судна тощо за фактом виявлення державними інспекторами Держекоінспекції 20.03.2019 року в районі корми судна «ADELA» видимих плавучих часток невідомого походження. Вказаним листом також повідомлялося, що 20.03.2019 року державними інспекторами Держекоінспекції здійснено відбір проб поверхневих вод в районі корми судна «ADELA», ІМО 9045651, складено схему відбору проб поверхневих вод та проведено лабораторне вимірювання, результати якого встановили перевищення нормативів гранично допустимих концентрацій завислих речовин (а.с.12).

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000030 від 21.03.2019 року складеного державним інспектором Манченко Юрієм Петровичем капітан судна «ADELA», ІМО 9045651, капітан судна «ADELA», ІМО 9045651 ОСОБА_1 здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч.1 ст. 188-5 КУпАП тим, що о 13 год. 10 хв. 21.03.2019 року відмовився від надання інформації посадовим особам органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища під час виконання покладених на них обов`язків, що є порушенням ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Зазначеним протоколом №000030 від 21.03.2019 року призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення на 14 год 22.03.2019 року (а.с.63-64).

З матеріалів справи вбачається, що до Протоколу №000030 від 21.03.2019 року складався Додаток №1 від 21.03.2019 року, викладений на англійській мові. Зі змісту даного додатку слідує, що капітан судна «ADELA», IMO 9045651 ОСОБА_1 здійснив 21.03.2019 порушення в виді невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків. Даний додаток зазначає, що за забруднення внутрішніх територіальних вод України Кодексом України про адміністративні правопорушення передбачена відповідальність у відповідності до статті 188-5, яка тягне за собою застосування адміністративного стягнення у розмірі від 255 до 765 грн. Графи додатку чи потребує позивач адвоката та/або перекладача не заповнені. Зазначений додаток підписаний Манченком Ю. з поміткою «для доставлення капітану ОСОБА_1 ». Підпису капітана судна «ADELA», IMO 9045651 ОСОБА_1 даний Додаток не містить (а.с.15).

Як вбачається з матеріалів справи розгляд адміністративної справи 22.03.2019 року о 14:00 за адресою знаходження Держекоінспекції в м. Одесі, проспект Шевченка, 12 не відбувся у зв`язку з відсутністю за даною адресою представників Держекоінспекції, що зафіксовано Актом від 22.03.2019, складеним представником позивача, адвокатом Яровенко М.Г. та представником морського агента судновласника BREAKBULK SHIPPING LTDОСОБА_2., в присутності працівників Южненської філії ДП «АМПУ» (ОСОБА_3., ОСОБА_4.).

Матеріали справи містять Повідомлення Держекоінспеції від 22.03.2019 року №000030/1 капітану судна «ADELA», ІМО 9045651, ОСОБА_1 , вручене представнику капітана судна 22.03.2019 о 14:40 про те, що відповідно до статей 268, 276, 278 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 25.03.2019 о 15:00 (а.с.67).

25.03.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної Екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфановим Миколою Олеговичем було винесено постанову №000413 про притягнення ОСОБА_1 , капітана судна «ADELA», ІМО 9045651, до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП, якою на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн. (а.с.65-66).

З відповіді на адвокатський запит, наданої в.о. начальника адміністрації морського порту Південний від 13.06.2019 року вбачається, що 20.03.2019 року з 10 год. 05 хв. фахівцями адміністрації морського порту Південний було проведено щоденний візуальний моніторинг акваторії морського порту, в тому числі в районі причалу №9, де під навантаженням шротом соняшниковим було ошвартовано судно «ADELA» (ІМО 9045651) за результатами якого було складено акт №121 від 20.03.2019 та акт №123 від 20.03.2019 року (а.с.83-88).

Судом досліджено Акт 121 перевірки виконання вимог природоохоронного законодавства і правил із запобігання забруднення навколишнього природного середовища в підрозділах філії від 20.03.2019 року, складений провідним інженером відділу екологічної безпеки Южненської філії ДП «Адміністрація морських портів України» О. Морозом в присутності провідного фахівця СБМ А. Вязовського, з якого вбачається, що о 10:05 на НСЗ «Еколог» проведено обстеження акваторії порту, під час проведення якого встановлено що біля причалу №9 знаходиться т/х «ADELA» та забруднення водного середовища акваторії не виявлено (а.с.86).

Згідно з Актом 123 перевірки виконання вимог природоохоронного законодавства і правил із запобігання забруднення навколишнього природного середовища в підрозділах філії від 20.03.2019 року, складеного провідним інженером відділу екологічної безпеки Южненської філії ДП «Адміністрація морських портів України» О. Морозом в присутності інженера відділу охорони навколишнього природного середовища ДП «МТП «Южний» Осінчук М., зазначено, що о 13:10 державними інспекторами екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Костенюк Д., Манченко Ю. проводився огляд акваторії лиману в районі 2 ВРР та ними було здійснено відбір забортної води біля корми суден: «Anangel Vigour» біля причалу №6, «Biograd» біля причалу №7, «Kuzikos» біля причалу №8, «Adela» біля причалу №9. При цьому з суден біля причалів №6, №7 відбувався скид баластних вод, в результаті чого між бортами суден та причалами утворювалася піна, на поверхню якої під дією вітру потрапляє пил з причалу. Відбір проб проводився в пластикові пляшки, частину яких інспектори отримали з судна «Adela». Ємність для відбору мала сліди корозії. За візуальною оцінкою забруднення водного середовища не виявлено (а.с.88)

Як вбачається з протоколу №000030 від 21.03.2019 року та постанови №000413 від 25.03.2019 року капітана судна «ADELA», ІМО 9045651, ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності за правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», тим, що він о 13 год. 10 хв. 21.03.2019 року відмовився від надання інформації посадовим особам органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища під час виконання покладених на них обов`язків чим вчинив перешкоду для зазначених посадових осіб.

Згідно з пунктом "ї" частини другої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам.

Відповідно до ст. 188-5 КУпАП невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, судом встановлено, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 188-5 КУпАП, в якості посадової особи, що не виконала законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначені Законом України «Про охорону навколишнього середовища».

Відповідно до статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

- організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів (абзац четвертий пункту "а" частини першої статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);

- складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом (пункт "г" частини першої статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);

- одержання безоплатно в установленому порядку необхідних для виконання покладених на нього завдань інформації, документів і матеріалів від підприємств, установ і організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, фізичних осіб (пункт "д" частини першої статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);

- виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються (пункт "и" частини першої статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 року №312 затверджено Положення про державні екологічні інспекції в округах. Відповідно до п. 1 Положення, Державна екологічна інспекція відповідного округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Згідно до вимог п.2 Положення, до функцій Інспекції належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання суднами, кораблями міжнародних конвенцій, договорів та вимог природоохоронного законодавства України з питань запобігання забрудненню морського середовищ; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами, баластними та лляльними водами (пп. 18 ч. 2 Положення).

Згідно з вимогами абз.3 п.3 розділу 3 Положення, об`єктами контролю Інспекції Кримсько-Чорноморського округу є, зокрема: усі об`єкти, розташовані в зоні діяльності Інспекції, усі українські й іноземні судна, кораблі та інші плавучі об`єкти, а також засоби і морські споруди незалежно від форм власності та підпорядкування, діяльність яких відбувається у внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні України та на континентальному шельфі України.

Відповідно до абзацу другого підпункту 1 пункту 1постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон» №198 від 20.03.1995 року, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води.

Ознаками наявності підстав для здійснення екологічного контролю судна є наступна сукупність обставин: наявність факту скидання з судна у районі скидання видимих плавучих слідів нафти чи нафтопродуктів або інших забруднюючих речовин або виникнення таких слідів/речовин у районні скидання, та фактичне погіршення якості води внаслідок такого скидання.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 06 березня 2008 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ», під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Так, досліджуючи протокол вимірювань показників складу та властивостей проб вод №171 від 20.04.2019 року, складений на підставі акту відбору проб води №167 від 20.03.2019 року судом встановлено, що при складанні цих документів відповідач посилається на Постанову Кабінету Міністрів України № 269, пунктом 5-1 якої (в редакції станом на день проведення перевірки) встановлено, що порядок перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Однак, судом встановлено, що механізм перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу з метою встановлення джерела забруднення внутрішніх морських вод та територіального моря визначений Порядком перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу, який був затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 828, яка набула чинності 05.09.2019 р., тобто вже після винесення оскаржуваної постанови.

Таким чином, станом на день відібрання проб відповідач діяв за відсутності нормативного регулювання процедури відбору проб вод та проведення їх аналізу.

Суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень має діяти виключно в межах та у спосіб, що встановлені законодавством України і лише держава шляхом законодавчого регулювання визначає його завдання, межі його повноважень та спосіб, у який він здійснює ці повноваження. Розширене тлумачення суб`єктом владних повноважень способів здійснення своїх повноважень не допускається.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі "East/West Alliance Limited» проти України" зазначено, що вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

У своєму рішенні по справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема:

- на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок;

- державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків;

- ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що дії відповідача як суб`єкта владних повноважень щодо відбору проб та проведення їх аналізу за відсутності нормативно визначеного порядку таких дій є такими, що проведені з порушенням вимог чинного законодавства.

Згідно з абз. 2 п. 5-1 Постанови КМУ № 269 (в редакції від 13.10.2015 р., чинній на момент виникнення спірних правовідносин), морські екологічні інспекції Держекоінспекції мають право перевірити відповідність ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, нормативам гранично допустимих концентрацій основних забруднюючих речовин у морському порту виключно у випадку, якщо під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидаються зримі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води.

На підтвердження наявності видимих плавучих часток, наявність яких стала підставою для проведення перевірки, відповідачем було надано диск з відеозаписом, який було оглянуто в судовому засіданні. Разом з тим, з відеозапису не вбачається скидання разом з баластною водою зримих плавучих часток або виникнення слідів нафти або інших забруднюючих речовин на поверхні води.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про морські порти», саме на адміністрацію морських портів покладено забезпечення дотримання законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 15 ЗУ «Про морські порти України» Адміністрація морських портів України (АМПУ) утворюється з метою забезпечення дотримання законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у тому числі шляхом участі в межах визначеної законодавством компетенції у виявленні випадків скидання суднами (плавзасобами) забруднюючих речовин у межах акваторії порту. Отже, АМПУ приймає участь у виявленні випадків скидання з судна забруднюючих речових у межах акваторії порту. З матеріалів справи вбачається, що АМПУ, як уповноваженою особою, зафіксовано відсутність скидання забруднюючих речовин в акваторії порту.

Таким чином, на думку суду, Акт обстеження Южненської філії ДП «АМПУ», причалу №9 ДП «МТП «Южний» від 20.03.2019 року складений інспекторами Держекоінспекції Костінюк Д.В., Манченко Ю.П. та Акти №121 від 20.03.2019, №123 від 20.03.2019 року, складені представником АМПУ О. Морозом , містять суперечливу інформацію щодо наявності забруднення.

Відповідно до абзацу сьомого пункту 10 Типової технологічної схеми пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №451, а також абзацу другого підпункту 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон» №198 від 20.03.1995 року, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води.

Частиною 3 ст. 22 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» передбачено, що порядок здійснення державного моніторингу навколишнього природного середовища визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абз. 3 п. 5-1 Постанови КМУ № 269 (в редакції від 13.10.2015 р., чинній на момент виникнення спірних правовідносин), у разі коли в районі водокористування (акваторії морського порту) гранично допустима концентрація основних забруднюючих речовин перевищує значення фонових показників якості води, рівень забруднення ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, що призвело до фактичного погіршення якості води, вимірюється згідно з фоновими значеннями показників якості води відповідного району водокористування.

Відповідно до п. 1.5. Інструкції про порядок розробки та затвердження гранично допустимих скидів (ГДС) речовин у водні об`єкти із зворотними водами (затверджено Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 15.12.1994 року №116), фонова якість (ФЯ) води - якість води водного об`єкта, що сформована під впливом природних процесів і всіх джерел надходження домішок, за винятком впливу розглядуваного джерела домішок. Природна фонова якість - якість води, що сформована природними процесами за відсутністю антропогенного навантаження або в умовах тривалого неінтенсивного впливу антропогенних факторів, що важко піддаються регулюванню.

Відповідно до абз. 12 п. 3.2.1. Інструкції, природна фонова якість води повинна прийматися за даними довгострокових натурних гідрохімічних спостережень при виключенні забруднюючого впливу господарської діяльності, що піддається регулюванню. Розрахункова природна фонова якість води визначається з урахуванням умов водності водних об`єктів в лімітуючі періоди, регламентованих для розробки ГДС речовин. Придатні дані про розрахункову природну фонову якість води поверхневих водних об`єктів України можуть бути отримані в УкрНЦОВ, а по прибережних зонах морів - в Морському відділенні УкрНДГМІ.

Відповідно до п. 10 Порядку здійснення державного моніторингу вод (затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 вересня 2018 р. № 758), державний моніторинг масивів поверхневих та підземних вод, а також морських вод здійснюється за показниками та з періодичністю, наведеними у додатках 1-3. Додатком №3 встановлюються Показники та періодичність здійснення державного моніторингу морських вод та відповідно до якого моніторинг морських вод за показником завислих речовин повинен здійснюватися 4 рази на рік/сезонно.

Суд погоджується з тим, що фонові показники якості води щодо завислих речовин станом на дату виникнення спірних відносин повинні були визначатися відповідно до Порядку здійснення державного моніторингу вод (затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 19 вересня 2018 р. № 758). Застосований відповідачем метод визначення фонового значення показника якості води щодо завислих речовин не відображає реальний показник фонового значення ГДК по завислим речовинам, а тому результати разового відбору проб води на фоновій відстані (між причалами №5 та №9 порту) від судна не можуть вважатися належним та допустимим доказом для доведення факту погіршення якості води

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, про відсутність передбачених чинним законодавством підстав для перевірки судна, передбачених п. 5-1 Постанови Кабінету Міністрів України № 269 та підстав для здійснення екологічного контролю судна згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон» №198 від 20.03.1995 року.

Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивач був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.188-5 КУпАП.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого Статтею 188-5 КУпАП України, полягає у невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

Таким чином, підставою для адміністративної відповідальності є невиконання саме законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Згідно з ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відсутність правомірності, законності розпоряджень чи приписів органу влади зумовлює відсутність складу адміністративного правопорушення.

З цього приводу суд відзначає, що відповідно до ст. 49 КТМ України капітан належить до командного складу судна і згідно з ст. 58 КТМ України внаслідок свого службового становища визнається представником судновласника щодо дій, викликаних потребами судна.

Згідно з ст. 20 КТМ України судновласником у цьому Кодексі визнається юридична або фізична особа, яка експлуатує судно від свого імені, незалежно від того, чи є вона власником судна, чи використовує на інших законних підставах.

Згідно з ст. 304 КТМ України власник судна відповідає за шкоду від забруднення, заподіяну внаслідок витоку з його судна або скиду з нього нафти чи інших речовин, шкідливих для здоров`я людей або живих ресурсів моря (далі- забруднюючі речовини), за винятком випадків, передбачених статтею 306 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої ст. 56 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації, що здійснюють експлуатацію суден зобов`язані розробляти і здійснювати комплекс заходів щодо зниження токсичності та знешкодження шкідливих речовин, що містяться у скидах транспортних засобів, додержання режиму експлуатації транспортних засобів та інші заходи, спрямовані на запобігання й зменшення викидів та скидів у навколишнє природне середовище забруднюючих речовин та додержання встановлених рівнів фізичних впливів.

Відповідно до частини третьої ст. 56 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» керівники транспортних організацій та власники транспортних засобів несуть відповідальність за додержання встановлених для відповідного типу транспортного засобу нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах, скидів забруднюючих речовин та впливу фізичних факторів пересувних джерел на стан навколишнього природного середовища.

В матеріалах справи міститься специфікація судна (SHIP`S PARTICILAR), згідно якої судновласником значиться нерезидент компанія BREAKBULK SHIPPING LTD, адреса Bulgaria, Sofia 1000.9 Pozitano Str., fl 1, mag. 15 (а.с.22)

Згідно суднової ролі (CREW LIST) капітаном судна «ADELA», IMO 9045651 є ОСОБА_1, паспорт громадянина Туреччини: НОМЕР_2 від 04.06.2013 р., дійсний до 04.06.2023 року (а.с.21).

Судом встановлено, що підставою для адміністративної відповідальності є невиконання саме законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до п. ї ч. 2 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам.

Під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) територіальні органи Держекоінспекції керуються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється, в тому числі, за принципом здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Відповідно до вимог абзацу четвертого частини першої статті 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом.

Відповідно до частини 5 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

У порушення вимог ч. 5 ст. 7 вищенаведеного Закону на момент прибуття на перевірку для огляду судна «ADELA», IMO 9045651, опитування командного складу та екіпажу судна у відповідача було відсутнє направлення на перевірку, а з пояснень наданих відповідачем в відзиві на позовну заяву слідує, що Інспекцією не проводилися плановий або позаплановий захід державного нагляду (контролю), проте здійснювалася діяльність органів державного нагляду (контролю), пов`язана зі збором інформації, метою якого є отримання відомостей про масові явища та процеси, що відбуваються у сфері господарської діяльності, які не є заходами державного нагляду (контролю).

За таких обставин враховуючи те, що у контролюючого органу були відсутні підстави для проведення перевірки, а в його представників під час відвідання судна не було належних документів, суд вважає правомірним недопущення до перевірки. Суд вважає, що в разі допуску захід державного нагляду (контролю) був би проведений з порушенням принципу здійснення нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом (ст. 3 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), що є неприпустимим.

Відсутність правомірності, законності розпоряджень чи приписів органу влади зумовлює відсутність складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність обставин, що складають об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП.

За наведених обставин постанова про накладення адміністративного стягнення не може бути правомірною, а відтак підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню у зв`язку з відсутністю доказів наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 72, 77, 242-246, 250, 272, 295, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов громадянина Туреччини ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Єфанова Миколи Олеговича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 000413 від 25.03.2019 року, якою громадянина Туреччини ОСОБА_1 капітана судна «ADELA», ІМО 9045651, визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 188-5 КУпАП України, та накладено штраф у сумі 765,00 грн.

Справу про притягнення громадянина Туреччини ОСОБА_1 капітана судна «ADELA», ІМО 9045651, до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити.

На підставі ч. 2 ст. 271 КАС України копії рішення невідкладно видати учасникам справи або надіслати їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено та підписано 10.12.2019 року.

Суддя Л. С. Єршова