Справа № 665/1890/19
Суддя: Пилипенко І. О.
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Рішення набрало чинності "___"_________20____р. Справа № 665/1890/19

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2019 р. Чаплинський районний суд Херсонської області в складі:

головуючої судді Пилипенко І.О.,

за участю секретаря судового засідання Ткаченко Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Чаплинка Херсонської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Савко Євгена Вікторовича, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Савко Євгена Вікторовича, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, в якому просив суд поновити строк на оскарження постанови від 14.06.2019 року; скасувати постанову від 14.06.2019 року №1021-01-51/23 по справі про адміністративне правопорушення, винесену Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Савко Є.В. про накладення на нього адміністративного штрафу у сумі 6800 грн. за адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП, та провадження по справі закрити.

В обґрунтування своїх вимоги посилався на те, що про проведення перевірки Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Савко Є.В. він не був повідомлений належним чином, а тому він не був присутній під час її здійснення. Крім того, не був повідомлений про складання відповідачем акту від 04.06.2019 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 04.06.2019 року та припису від цього ж числа. Постанова про адміністративне правопорушення також була винесена без його участі та про її існування він дізнався лише з відділу ДВС після відкриття виконавчого провадження.

Також зазначає, що він не має жодного відношення до магазину, що був об`єктом перевірки, так як відчужив його іншій особі за договором купівлі-продажу від 02.05.2019 року, тому не є особою, яка має відповідати за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними контролю. Тому вважає, що в його діях відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 188-42 ч.2 КУпАП.

У своєму відзиві на адміністративний позов про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, представник Управління ДАБІ у Херсонській області просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В обґрунтування своїх заперечень вказує, що Управлінням на підставі необхідності перевірки достовірності наведених даних у декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХС886 від 22.02.2019 року видано наказ про проведення позапланової перевірки» та направлено інспектора Савко Є.В. для її здійснення на об`єкті «Будівництво магазину» по АДРЕСА_1 .

З метою проведення перевірки 22.05.2019 року направлено вимогу про необхідність надання документів до Управління ДАБІ із зазначенням терміну та попереджено про наслідки в разі невиконання вимог посадових осіб Управління ДАБІ в Херсонській області. Вказана вимога була отримана позивачем особисто.

У зв`язку з тим, що позивачем не було надано жодних документів стосовно вказаного об`єкта нерухомості, на підставі п.12 Порядку 553 було складено відповідний акт про недопущення посадових осіб архітектурно-будівельного контролю для виконання покладених на них функції. Відповідно до п.17 вказаного Порядку, було також видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та складено протокол про адміністративне правопорушення, у якому було зазначено про час та місце розгляду справи, які були направлені позивачу рекомендованим листом та отримані ним особисто відповідно до повідомлення.

За результатами розгляду справи ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього штраф відповідно до постанови №1021-01-15/23 від 14.06.2019 року.

Вважає, що відповідачем правомірно прийнято оскаржувану постанову, а відповідач, будучи обізнаним про проведення відносно нього перевірки не забезпечив явку представника Управління ДАБІ та не надав затребувані матеріали, що свідчить про його небажання сприяти дослідженню обставин справи.

В судове засідання позивач не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, просив позов задовольнити.

Відповідач Савко Є.В. та представник Управління ДАБІ у Херсонській області в судове засідання також не з`явилися, подавши заяву про розгляд справи за їх відсутності. Просили в задоволенні позову відмовити з підстав вказаних у відзиві на адміністративний позов.

В зв`язку із неявкою сторін, які належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового засідання, відповідно ч. 9 ст. 205 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2-3 ч.3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок №553) відповідно до п.5 якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до абзац 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

А згідно ч.2 ст.188-42 КУпАП передбачено відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області на підставі необхідності перевірки достовірності наведених даних у зареєстрованій декларації про готовність об`єкта №ХС886 від 22 лютого 2019 року видано наказ «Про проведення позапланової перевірки» від 21.05.2019 року №163-П та направлення від 21.05.2019 року №163, яким направлено головного інспектора будівельного нагляду Савко Є.В. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «будівництво магазину» за адресою АДРЕСА_1 кадастровий номер земельної ділянки :03:001:0436 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З метою проведення повної перевірки, посадовою особою Управління ДАБІ у Херсонській області 22.05.2019 року направлено вимогу про необхідність надання документів до Управління ДАБІ у Херсонській області із зазначенням терміну, а також попереджено про можливість притягнення до відповідальності у разі невиконання посадових осіб Управління ДАБІ у Херсонській області.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не надав затребувані Управлінням документи, 04.06.2019 року відповідно до п. 12, п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 було складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контрою на об`єкти будівництва для виконання покладених на них функції та протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи на 14 червня 2019 року. Крім того 04.06.2019 року ОСОБА_1 було видано припис про усунення порушень вимог законодавства та встановлено термін його виконання до 18.06.2019 року.

14 червня 2019 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винник у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Як вказує у своєму відзиві представник відповідача, вказані вище матеріали перевірки було направлено рекомендованим листом з повідомленням позивачу та було ним отримано. В підтвердження своїх доводів, щодо отримання ОСОБА_1 як вимоги про надання документів так і матеріалів перевірки від 04.06.2019 року, представник відповідача вказує на запис поштового повідомлення за №№296, 224 відповідно. Разом з тим матеріали справи не місять відомості про вручення даних поштових відправлень позивачу та до відзиву не додано повідомлення про вручення ОСОБА_1 зазначених документів.

При перевірці наданого позивачем запису поштового відправлення на сайті Укрпошти встановлено, що запис відправки вимоги про надання документів від 22.05.2019 року взагалі не знайдено та такого не існує, а запис про відправлення матеріалів перевірки від 04.06.2019 року (№224) вручено за довіреністю 14.06.2019 року об`єктом поштового зв`язку Херсон-2 з індексом 73002, тоді як місце проживання позивача та місце об`єкта, який підлягав перевірці є смт. Чаплинка (поштовий індекс 75200). Тобто з викладеного вбачається, що позивач належним чином про проведення відносно нього перевірки не повідомлявся, протокол про адміністративне правопорушення йому не вручався, про час та місце розгляду справи належним чином не повідомлений. Справа розглянута без його участі. Відомостей щодо вручення йому постанови по справі про адміністративне правопорушення від 14.06.2019 року матеріали справи не містять.

Тоді як статтею 7 КУпАП закріплено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному (необґрунтованому) притягненню такої особи до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП визначено перелік фактичних даних в справі про адміністративне правопорушення, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому оскільки ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений як про час так і про місце розгляду справи, а також оскільки Акт про не допуск від 04.06.2019 року, який слугував підставою для притягнення його до відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП складено без належних на те правових підстав, тому постанова, винесена 14.06.2019 року суперечить ч. 1 ст. 268 КУпАП, яка вказує, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

При цьому, за загальним змістом та з аналізу ч. 5 ст. 268, п. 3 ч. 1 ст. 278 КУпАП термін «сповіщення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Однак згідно з наданими позивачем номерами реєстрів поштових відправлень вказані матеріали позивачу не направлялися та ним не отримувалися, внаслідок чого ОСОБА_1 був позбавлений можливості реалізувати свої права, передбачені ч. 1 ст. 268 КУпАП: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

Крім того з матеріалів справи вбачається, що за договором купівлі-продажу від 02 травня 2019 року ОСОБА_1 відчужив належний йому магазин по АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 та останній набув право власності на приміщення магазину, що був об`єктом перевірки. Таким чином, на момент проведення перевірки позивач не являвся власником магазину тому притягнення його до відповідальності за не допуск посадових осіб на об`єкт будівництва є безпідставним.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З матеріалів справи встановлено, що про винесення на підставі протоколу з порушення зазначених вимог закону оскаржуваної постанови свідчить і той факт, що постанова, як і протокол, складені однією особою - Савко Є.В. , що є неприпустимим, оскільки порушений принцип забезпечення законності та об`єктивного розгляду справи, закріплений в ст. 7 КУпАП та пунктом 20 Порядку № 553.

Серед критеріїв (принципів), які повинні застосовуватись суб`єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень, є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб`єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто у урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Рішення суб`єкта владних повноважень не може ґрунтуватись на припущеннях, тим більше коли йдеться про розмір відповідальності, який застосовується таким суб`єктом владних повноважень.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга ст. 77 КАС України).

Відповідач у даній справі, не довів правомірності свого рішення, яке оскаржує позивач, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оскільки судом встановлено, що винесення постанови відбулося з порушенням прав особи, яка притягується до відповідальності та за відсутності підстав такої відповідальності, суд приходить до висновку про необхідність скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження по справі

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 5, 9, 19, 77, 241-246 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 14.06.2019 №1021-01-51/23 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу розміром 6800 (шість тисяч вісімсот) гривень за ч. 2 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Провадження в справі - закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.О. Пилипенко