Справа № 682/3083/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 682/3083/19

Головуючий у 1-й інстанції: Зеленська В.І.

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

11 грудня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Смілянця Е. С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року (м.Славута) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора сектору реагування патрульної поліції Славутського відділу поліції Головного управління національної поліції в Хмельницькій області Матвійко Олексія Олександровича про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

15.10.2019р. ОСОБА_1 звернувся до суду до інспектора сектору реагування патрульної поліції Славутського відділу поліції Головного управління національної поліції в Хмельницькій області Матвійко Олексія Олександровича про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення. В обґрунтування позову зазначив, що 06.09.2019р. о 21 год. 47 хв. на автомобільній дорозі (траса) між селами Аннопіль і Малим Скнитом Славутського району вів в руках мопед Delta. В цей час до позивача під`їхали працівники поліції і попросили пред`явити їм документи на мопед. Позивач пояснив, що мопед належить не йому, а тому не може пред`явити їм зазначені документи. Крім того, наголошував на тому, що мопед несправний, а тому не є водієм в розумінні, яке передбачено пунктом 1.10 ПДР України, згідно якого водієм є особа, яка керує транспортним засобом і має посвідчення водія відповідної категорії. Таким чином, вважає, що постанова у справі про адміністративне правопорушення серія ДП18 №382855 від 06.09.2019р. є протиправною та підлягає скасуванню.

Ухвалою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року позов ОСОБА_1 - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для розгляду по суті. В апеляційній скарзі зазначає, що звернувся до суду про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення. Однак, подавши заяву про залишення без розгляду в повній мірі не усвідомлював наслідки подання такої заяви. Тобто подавши заяву без розгляду, позивач фактично відмовився від розгляду справи по суті, що суперечить волевиявленню позивачу.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 15 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд на 28.10.2019р. о 09:00 год. Позивач в судовому засіданні 08.11.2019р. подав до суду першої інстанції заяву про залишення позову без розгляду.

Частиною другою статті 19 Конституції України декларовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, у відповідності до приписів ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.

Відповідно ч. 3 ст. 9 КАС України, кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Частинами 1-3 ст. 44 КАС України, учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач в апеляційній скарзі зазначажє, що подаючи заяву про залишення без розгляду в повній мірі не усвідомлював наслідки подання такої заяви. Тобто подавши заяву прор залишення позову без розгляду, позивач фактично відмовився від розгляду справи по суті, що суперечить волевиявленню позивачу.

Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищенаведені правові норми та фактичні обставин справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не врахував усі ці обставини та не надав їм належної правової оцінки, а тому дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду. Доводи апелянта є підставними і такими, що спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відтак, оскаржувана ухвала про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора сектору реагування патрульної поліції Славутського відділу поліції Головного управління національної поліції в Хмельницькій області Матвійко Олексія Олександровича про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення скасувати.

Справу направити до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 грудня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Смілянець Е. С.