Справа № 640/7994/19
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 грудня 2019 року № 640/7994/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Віадук Комплекс»

до Антимонопольного комітету України

третя особа 1 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача

регіональна філія «Донецька залізниця» Публічного акціонерного товариства

«Укрзналізниця»

третя особа 2 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача

Товариство з обмеженою відповідальністю «Наукове-виробниче підприємство «ВОЛЬТЕН»

про визнання протиправними та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Віадук Комплекс» (надалі - позивач), адреса: 03040, місто Київ, вулиця Стельмаха, буд. 10а до Антимонопольного комітету України (надалі - відповідач), адреса: 03680, місто Київ, вулиця Митрополіта Липківського, буд. 45, третя особа 1 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача - регіональна філія «Донецька залізниця» Публічного акціонерного товариства «Укрзалізниця» (надалі - третя особа), адреса: 84400, Донецька область, місто Лиман (Красний Лиман), вул. Кірова, 22 (надалі - третя особа 1), третя особа 2 без самостійних вимог на предмет спора на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Наукове-виробниче підприємство «ВОЛЬТЕН» (адреса: 08130, Київська обл., Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вулиця Черкаська, будинок 26 (надалі - третя особа 2), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель № 3854-р/пк-пз від 02.04.2019 року про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю «Віадук Комплекс» у задоволенні його скарги від 14.03.2019 р. № UA-2019-02-12-000478-с.b1 (надалі - Рішення).

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 р. позовну заяву залишено без руху та останньому надано строк для усунення виявлених судом недоліків (до позовної заяви не додано її копії разом з копіями доданих до неї документів, в той же час, додано докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів; у позовній заяві позивачем зазначено відповідача, як Постійно діюча адміністративна колегія з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, хоча рішення цієї Колегії приймаються від імені Антимонопольного комітету України, тобто, позивачу необхідно уточнити найменування відповідача, оскільки Колегія не є суб`єктом владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) та приймає рішення від імені Антимонопольного комітету України).

07.06.2019 р. представником позивача через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва подано заяву про усунення недоліків разом з належним чином оформленою позовною заявою із додатками, з її копіями відповідно до кількості учасників справи. Тобто недоліки, зазначені в ухвалі суду, усунені позивачем в повному обсязі.

У зв`язку із цим, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.06.2019 р. відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

23.07.2019 р. на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши вказану заяву, Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 29.07.2019 р. заяву представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишив без задоволення.

Крім того, враховуючи той факт, що позивачем оскаржується рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №3854-р/пк-пз від 02.04. 2019 р., що стосується і тендерної пропозиції позивача, і тендерної пропозиції, що подавалась Товариством з обмеженою відповідальністю «Наукове-виробниче підприємство «ВОЛЬТЕН», суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залучення останнього до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, оскільки рішення в цій справі може вплинути на права та/або обов`язки вказаного Товариства.

Враховуючи предмет та підстави заявленого позову, Окружний адміністративний суд міста Києва 18.11.2019 р. постановив ухвалу, якою залучив в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Наукове-виробниче підприємство «ВОЛЬТЕН» (адреса: 08130, Київська обл., Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вулиця Черкаська, будинок 26).

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок прийняття контролюючим органом оскаржуваного рішення.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що його Рішення є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову - відсутні.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

12.02.2019 р. третя особа 1 оголосила закупівлю в системі Prozorro за номером у ЦБД № UA2019-02-12-000478-с на закупівлю «ДК 021:2015:31210000-1 - Електрична апаратура для комутування та захисту електричних кіл».

Торги оголошені як відкриті торги, одним лотом та була розміщена на сайті документація конкурсних торгів за посиланням http://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-02-12-000478-c.

На торги подали пропозиції:

1. ТОВ «НАУКОВО - ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «ВОЛЬТЕН»;

2. ТОВ «ВІАДУК КОМПЛЕКС»;

3. ТОВ «СЕЗ».

06.03.2019 р. третя особа 1 в системі Prozorro опублікувала Протокол розгляду тендерних пропозицій № 19064/1/ТМЦ від 06.03.2019 р., відповідно до якого: «ВИРІШИЛИ: Визнати тендерну пропозицію ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НАУКОВО-ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «ВОЛЬТЕН», , 08130, Київська обл., Києво-Святошинський район, село Петропавлівська Борщагівка, вулиця Черкаська, будинок 26 найбільш економічно вигідною».

Не погоджуючись із рішенням третьої особи 1 стосовно визнання переможцем процедури відкритих торгів № UA2019-02-12-000478-с третьої особи 2 позивач звернувся до відповідача зі скаргою № ДЗ-АМК-01 від 14.03.2019 р., що була ним прийнята до розгляду.

В ході розгляду зазначеної скарги позивача, відповідач не встановив наявність підстав для її задоволення, у зв`язку із чим прийняв Рішення.

Вважаючи Рішення протиправним, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відповідач прийняв Рішення, яке позивач вважає протиправними, у зв`язку із чим оскаржив його до суду.

Позивач у своєму позові посилається на наступні факти та норми права.

Позивач звертає увагу на те, що тендерні пропозиції третьої особи 2 - переможця торгів не відповідають вимогам Тендерної документації на закупівлю ДК 021:2015-31210000-1 електрична апаратура для комутування та захисту електричних сил (Обладнання високовольтне) (надалі - Документація) у зв`язку із наступним.

Згідно п.2. р.ІІ Документації третьої особи 1 тендерна пропозиція повинна складатися з документів, передбачених Додатком № 5 (Перелік документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам) до цієї тендерної документації та містити повну інформацію щодо відповідності тендерної пропозиції учасника Технічній специфікації третьої особи 1 (згідно Додатку № 4).

Відповідно до п.2.3. Додатку № 5 Документації учасник повинен надати повну копію всіх діючих нормативних документів, яким відповідає продукція (назва, номери та індекси ГОСТ, ДСТУ, ОСТ, РСТ, ТУ У, ТУ та інших документів), або витяги з них, що повинні містити найменування, тип, вид, виконання товару, правила приймання, випробування, транспортування, експлуатації, зберігання, основні технічні характеристики товару, тощо), завірені підписом та печаткою учасника на кожній сторінці.

Третя особа 2 у складі пропозиції надала та посилається на ГОСТ 689-90 (МЭК-129-84), що не діє на території України, а тому, на думку позивача, ніяким чином не підтверджує відповідність запропонованого товару, виробником якого є третя особа 2.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2014 р. № 695, схваленої Постановою Верховної Ради України від 11.12.2014 р. № 26-VIII щодо припинення дії на території України стандартів колишнього СРСР Наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 14.12.2015 р. № 187 скасовано повністю чинність міждержавних стандартів в Україні, що розроблені до 1992 року, з 01.01.2018 р., в тому числі ГОСТ 689-90 (МЭК-129-84), на який посилається третя особа 2 у своїй пропозиції, як виробник предмету закупівлі.

Враховуючи викладене, позивач робить висновок про те, що документи на виконання вимог п.2.3. Додатку 5 тендерної документації у складі тендерної пропозиції третьої особи 2 відсутні.

Отже, позивач вважає, що тендерна пропозиція третьої особи 2 є такою, що не відповідає вимогам тендерної документації та повинна бути відхилена третьою особою 1 у встановленому законом порядку.

Проте, позивач зазначає, що відповідач у ході розгляду скарги не встановив підстав для її задоволення в цій частині. Таку свою позицію відповідач обґрунтував тим, що: «… документація не містила виключного переліку стандартів, яким має відповідати продукція, вимог щодо їх чинності на території України тощо…».

Позивач вважає таке Рішення відповідача неправомірним та незаконним, оскільки при розгляді його скарги відповідачем на враховано наступні положення чинного законодавства України.

За змістом ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 р. № 922-VIII (надалі - Закон № 922) закупівлі здійснюються за такими принципами, зокрема, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України за законами України.

Відповідно до ч. 9 ст. 18 Закону № 922 за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Враховуючи вищевикладене, позивач вважає Рішення, що оскаржується, незаконним та просить скасувати його.

У своєму відзиві на адміністративний позов, поданий через канцелярію суду 23.07.2019 р. відповідач наводить зміст Документації та аналізує документи, що були подані позивачем та третьою особою 2, а саме.

Згідно з п. 2. розділу ІІ Документації тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з документів, передбачених Додатком № 5 (Перелік документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам) до цієї тендерної документації, та містити повну інформацію щодо відповідності тендерної пропозиції Учасника Технічній специфікації Замовника (згідно Додатку № 4).

Згідно з п. 7 розділу ІІ Документації при наданні тендерної пропозиції, учасник повинен обов`язково підтвердити відповідність предмета закупівлі технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам, встановленим Замовником у Технічній специфікації (Додаток № 4) та надати документи в підтвердження цього згідно Переліку документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам (Додаток № 5).

Згідно з Додатком № 4 Документації Замовником закуповуються роз`єднувачі.

Додатком № 5 Документації вимагається, зокрема, позначення всіх діючих нормативних документів, яким відповідає продукція (назва, номери та індекси ГОСТ, ДСТУ, ОСТ, РСТ, ТУ У, ТУ та інших документів) надати повну їх копію, або витяги з них, які повинні містити найменування, тип, вид, виконання товару, правила приймання, випробування, транспортування, експлуатації, зберігання, основні технічні характеристики товару, тощо) завірені підписом та печаткою учасника торгів на кожній сторінці. Якщо продукція виготовляється за кресленнями, то повинні бути надані копії креслення. Копію технічних регламентів або стандартів для товарів іноземного походження. Дані, надані учасником, будуть внесені до договору постачання у разі, якщо учасник буде визнаний переможцем.

Аналізуючи умови та вимоги Документації, відповідач робить висновок про те, що Документація не містила виключного переліку стандартів, яким має відповідати продукція, вимог щодо їх чинності на території України, тощо.

Крім цього, відповідач зазначає, що у складі пропозиції третьої особи 2 у файлі «Технічний опис предмету закупівлі.pdf» міститься лист від 28.02.2019 р. № 16/2802/19 про позначення діючих нормативних документів, яким відповідає продукція, в якому третя особа 2 підтверджує, що товар відповідає діючим нормативним документам: ГОСТ 689-90 в редакції 01.07.1991 р. Третя особа 2 також надала копію зазначеного ГОСТ 689-90.

Враховуючи наведене, відповідач встановив, що третя особа 2 не порушила умови Документації в цій частині, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення скарги позивача в цій частині.

До того ж, відповідач звертає увагу на те, що він розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, виходячи з положень ч. 10 ст. 18 Закону № 922.

З урахуванням викладеного відповідач робить висновок, що Рішення є законним та обґрунтованим, а підстави для задоволення даного адміністративного позову відсутні.

Третя особа 1 та третя особа 2 не скористались своїм процесуальним правом надати до суду пояснення щодо позову.

НОРМИ ПРАВА

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо правових засад здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України № 922.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч.1.ст. 1 Закону № 922 тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону № 922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити: інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Законом № 922 визначено, що тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі). Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Порядок розгляду та оцінки замовником тендерних пропозицій визначений в ст. 28 Закону № 922.

Зокрема, відповідно до ч. 4 цієї статті, після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом (ч. 6 ст.28 Закону № 922).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону № 922 замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону № 922 оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є, зокрема, у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм ч. 4 ст. 10 цього Закону проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Відповідно до ч. 5. ст. 28 Закону № 922 у разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою Уповноваженим органом, та оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу відповідно до статті 10 цього Закону. Після оприлюднення замовником протоколу розгляду тендерних пропозицій електронною системою закупівель автоматично розсилаються повідомлення всім учасникам тендеру та оприлюднюється перелік учасників, тендерні пропозиції яких не відхилені згідно з цим Законом. Дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою автоматично, але не раніше ніж через п`ять днів після оприлюднення протоколу розгляду тендерних пропозицій.

Частиною 1 статті 30 Закону № 922 встановлено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Щодо органу оскарження у сфері державних закупівель

Законом № 922 передбачений механізм та порядок оскарження процедур закупівлі.

Відповідно до цього Закону суб`єктом оскарження в органі оскарження - є фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Органом оскарження в сфері державних закупівель є Антимонопольний комітет України.

Антимонопольний комітет України є державним органом із спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель (стаття 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» від 26.11.1993, №3659-XII) (надалі - Закон № 3659).

Відповідно до ст.3 Закону № 3659 основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах: законності; гласності; захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів. (стаття 4 Закону № 3659).

Відповідно до ч.1. ст. 7 уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Зокрема, Антимонопольний комітет України, здійснює контроль у сфері державних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (ч.3. ст. 7 Закону № 922).

У відповідності до ч. 3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону № 3659, якщо інше не встановлено цим Законом.

За змістом ч.3. ст. 8 Закону № 922 Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних із участю у процедурах державної закупівлі, створює постійно діючу адміністративну колегію з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії приймаються від імені Антимонопольного комітету України. Рішення органу оскарження оформляються у письмовій формі та надсилаються не пізніше наступного робочого дня після їх прийняття Уповноваженому органу, суб`єкту оскарження, замовнику, центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та редакції державного офіційного друкованого видання з питань державних закупівель, а в разі здійснення закупівлі за процедурою електронного реверсивного аукціону також оператору електронного майданчика. Рішення органу оскарження може бути оскаржено суб`єктом оскарження чи замовником до суду протягом місячного строку з дня, коли особа дізналася про його прийняття.

Статтею 18 цього ж Закону передбачено, що орган оскарження приймає протягом 15 робочих днів з дня отримання скарги обґрунтоване рішення, в якому зазначаються: висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково; у разі коли скаргу не задоволено, - підстави та обґрунтування прийняття такого рішення; у разі коли скаргу задоволено повністю або частково, - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Отже, постійно діюча адміністративна колегія з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель за результатами розгляду скарг має прийняти обґрунтоване законне рішення, яке має містити висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі, висновок органу оскарження про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні повністю чи частково, підстави та обґрунтування прийняття такого рішення.

Наведені правові норми свідчать, що орган оскарження перевіряє оскаржувані рішення, дії чи бездіяльності замовника на предмет їх відповідності законодавству у сфері публічних закупівель, зокрема, Закону № 922.

Статтею ст. 121 Закону № 3659 визначено, що постійно діючі адміністративні колегії Антимонопольного комітету України утворюються Антимонопольним комітетом України з числа державних уповноважених Антимонопольного комітету України у складі трьох осіб.

Розпорядження та рішення Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії Антимонопольного комітету України, адміністративної колегії територіального відділення Антимонопольного комітету України приймаються шляхом голосування більшістю голосів присутніх на їх засіданнях членів.

Рішення адміністративної колегії Антимонопольного комітету України приймається від імені Антимонопольного комітету України.

Щодо порядку оскарження процедур закупівлі

Порядок оскарження процедур закупівлі визначений Законом № 922, зокрема, ст. 18 вказаного Закону передбачено, що скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до ч.1. ст. 18 зазначеного Закону скарга повинна містити таку інформацію: найменування замовника рішення, дії або бездіяльність якого оскаржуються; ім`я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб`єкта оскарження; підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; вимоги суб`єкта оскарження та їх обґрунтування.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що до суб`єкта оскарження може звернутись особа з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності, що суперечать законодавству у сфері державних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

У своєму рішенні № 18-рп/2004 від 01.12.2004 Конституційний Суд України визначив, що охоронюваний законом інтерес - це прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

До скарги додаються документи та матеріали в електронній формі (у тому числі у вигляді pdf формату файлу), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, та документ про здійснення оплати за подання скарги до органу оскарження.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону № 922 скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення торгів, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.

Скарги, що стосуються прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, які відбулися після оцінки пропозицій учасників, подаються протягом 10 днів з дня оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, але до дня укладення договору про закупівлю.

Згідно з ч. 9 ст. 18 Закону № 922 за результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або не оприлюднення інформації про закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема, зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

При цьому, ч. 10 ст. 18 вказаного Закону визначено, що орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

Таким чином, аналізуючи вказані норми, суд зазначає, що передбачений законом механізм оскарження процедури закупівлі - є способом захисту прав та інтересів учасників процедури закупівлі.

При цьому, орган оскарження в сфері державних закупівель, яким є відповідач, перевіряє дотримання законодавства у сфері публічних закупівель не за власною ініціативою, а на підставі скарги, оформленої у відповідності з вимогами закону та поданої у строк, визначений законом. Відповідач приймає рішення в межах одержаної за скаргою інформації.

З матеріалів справи вбачається, що Документація містить наступні тендерні пропозиції та вимоги до них:

- тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів, зокрема, з документів, передбачених Додатком № 5 (Перелік документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам) до цієї тендерної документації, та містити повну інформацію щодо відповідності тендерної пропозиції Учасника Технічній специфікації Замовника (згідно Додатку № 4) (п.2. розділу ІІ);

- при наданні тендерної пропозиції, учасник повинен обов`язково підтвердити відповідність предмета закупівлі технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам, встановленим Замовником у Технічній специфікації (Додаток № 4) та надати документи в підтвердження цього згідно Переліку документів, підтверджуючих відповідність предмета закупівлі нормативно-технічній документації та технічним і якісним характеристикам (Додаток № 5) (п.7. розділу ІІ);

- позначення всіх діючих нормативних документів, яким відповідає продукція (назва, номери та індекси ГОСТ, ДСТУ, ОСТ, РСТ, ТУ У, ТУ та інших документів) надати повну їх копію, або витяги з них, які повинні містити найменування, тип, вид, виконання товару, правила приймання, випробування, транспортування, експлуатації, зберігання, основні технічні характеристики товару, тощо) завірені підписом та печаткою учасника торгів на кожній сторінці. Якщо продукція виготовляється за кресленнями, то повинні бути надані копії креслення. Копію технічних регламентів або стандартів для товарів іноземного походження. Дані, надані учасником, будуть внесені до договору постачання у разі, якщо учасник буде визнаний переможцем (Додаток 5).

Аналізуючи зміст Додатку 5 Документації, суд приходить до висновку, що Документація не містить виключного переліку стандартів, яким має відповідати продукція, а також відсутні вимоги щодо їх чинності на території України, тощо.

Крім цього, судом встановлено, що у складі пропозиції третьої особи 2 у файлі «Технічний опис предмету закупівлі.pdf» міститься лист від 28.02.2019 р. № 16/2802/19 про позначення діючих нормативних документів, яким відповідає продукція, в якому третя особа 2 підтверджує, що товар відповідає діючим нормативним документам: ГОСТ 689-90 в редакції 01.07.1991 р. Третя особа 2 також надала копію зазначеного ГОСТ 689-90.

Враховуючи викладене, суд вважає, що третя особа 2 не порушувала умови Документації в цій частині. А отже, у зв`язку із наведеним, суд вважає, що підстави для задоволення Скарги позивача в цій частині відсутні.

Також суд зазначає, що відповідно до ч.10 ст. 18 Закону № 922 орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель.

Окрім іншого, обґрунтовуючи неправомірність прийняття відповідачем Рішення позивач посилається на ст. 3 Закону № 922, якою звертає увагу суду на те, що закупівлі здійснюються за такими принципами, зокрема, об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій. Посиланням на цю норму закону позивач напевно натякає на порушення цього принципу при прийнятті тендерної пропозиції.

Щодо такої думки позивача суд зазначає наступне.

Суд звертає увагу, що Закон № 922 не містить в собі тлумачення, яким чином обґрунтовується наявність порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення замовника.

Разом з цим, на думку суду, учасники публічних закупівель фактично є суб`єктами, права та інтереси яких, можуть бути порушені, зокрема рішенням замовника у сфері публічних закупівель.

В даному випаду, обґрунтованість скарги є по своїй суті оціночним поняттям, а відтак, суд вважає, що посилання позивача у скарзі на статтю 3 Закону № 922 є фактичним обґрунтуванням порушення прав останнього, як учасника публічних закупівель.

Таким чином, приймаючи до уваги наведене суд відхиляє доводи позивача в цій частині, як підстави для задоволення адміністративного позову.

ПОЗИЦІЯ СУДУ

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

З урахуванням встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи, суд дійшов висновку про правомірність Рішення.

Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Інші доводи та аргументи учасників не спростовують висновків суду.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 6, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Віадук Комплекс» - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова