Справа № 464/6167/18
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 рокуЛьвів№ 857/10767/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Багрія В.М., Мікули О.І.,

з участю секретаря судового засідання Ратушної М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними та скасування постанов, приписів і визнання протиправними дій, за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2019 року (суддя першої інстанції Мартинюк В.Я., м. Львів, повний текст складено 30.08.2019),

В С Т А Н О В И В :

05 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування припису про:

- визнання протиправною та скасування постанови №0006-вих-855/33 від 14.03.2018 року;

- визнання протиправними дій щодо пред`явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-855/33 від 14.03.2018 року для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 3400 грн. 00 коп.;

- визнання протиправною та скасування постанови №0006-вих-883/36 від 15.03.2018 року;

- визнання протиправними дій щодо пред`явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-883/36 від 15.03.2018 року для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000 грн. 00 коп.;

- визнання протиправною та скасування постанови №0006-вих-962/38 від 16.03.2018 року;

- визнання протиправними дій щодо пред`явлення постанови по справі про адміністративне правопорушення №0006-вих-962/38 від 16.03.2018 року для примусового виконання до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Юлії Андріївни про стягнення штрафних санкцій в розмірі 17000 грн. 00 коп.;

- визнання протиправним та скасування припису №4 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнання протиправним та скасування припису №5 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнання протиправним та скасування припису №6 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2019 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано приписи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.03.2018 року за №№ 4,5,6. Визнано протиправними та скасовано постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові по справі про адміністративне правопорушення від 14.03.2018 за №0006-вих-855/33, від 15.03.2018 за №0006-вих-883/36 та від 16.03.2018 за №0006-вих-962/38. В іншій частині у задоволенні позову відмовлено.

Із таким судовим рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, а також неповноту з`ясування обставин справи, просив скасувати рішення в частині скасування постанов інспекції. Обгрунтовуючи незгоду, апелянт вказав, що на думку інспекції позивачем не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, тому відповідальність за вчинене правопорушення залишається в силі, а зазначена постанова апеляційного суду стосується інших правопорушень. Звертає увагу суду на те, що інспекцією також встановлено відхилення від геометричних розмірів балконів.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав про законність і обгрнутованість оскаржуваного судового рішення і безпідставність доводів апеляційної скарги.

У судовому засіданні представник відповідача Папроцький І.М. підтримав апеляційну скаргу з підстав, що в ній викладені.

Позивач та його представник Шеіна А.А. заперечили щодо задоволення апеляційної скарги та пояснили, що оскаржуване судове рішення є законним і обгрунтованим.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Апелянт в прохальній частині апеляційної скарги просить скасувати рішення в частині скасування постанов інспекції.

Відтак, апеляційний суд з урахуванням вимог частини 1 статті 308 КАС України переглядає справу та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах зазначених доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення», Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові складено акт за №1/62-ПП від 02.03.2018.

Згідно вищенаведеного акта, під час проведення контрольних замірів на об`єкті будівництва встановлено відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту 6,7 м, фактично по замірах 8,0 м. Також, встановлено відхилення від геометричних розмірів балконів: по проекту розміри консольних балконів становлять 1100 мм х 3200 мм, фактично по замірах 1670 мм х 4800 мм. Також, замовниками будівництва не забезпечено здійснення технічного нагляду. Відтак, замовниками будівництва фізичними особами: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення», чим порушено п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури. В ході перевірки отримано інформацію від в.о. директора ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» Юзин Н.Г. та пояснення від інженера технічного нагляду Білого Ю.К. про те, що авторський та відповідно технічний нагляд за виконанням робіт на об`єкті не проводилися, так як замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт.

На підставі вищенаведеного акта, інспекцією щодо ОСОБА_1 складено наступні постанови по справі про адміністративне правопорушення:

від 14.03.2018 за №0006-вих-855/33, якою, за порушення ч.1 ст.9, абз.4 ч.1 ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз.3 ст.5 Закону України «Про основи містобудування» (об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації, будівництво здійснено з відхиленнями від проектної документації) та на підставі ч.1 ст.96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 1700 грн 00 коп.;

від 15.03.2018 за №0006-вих-883/36, якою, за порушення ч.ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п. 2, 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 за №903 (замовником будівництва не забезпечено авторський нагляд на об`єкті будівництва) та на підставі ч. 12 ст. 96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 8500 грн 00 коп.;

від 16.03.2018 року за №0006-вих-962/38, якою, за порушення ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 за №903 (замовником будівництва не забезпечено технічний нагляд на об`єкті будівництва) та на підставі ч.13 ст.96 КУпАП, на позивача накладено штраф у розмірі 8500 грн 00 коп.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про незаконність оскаржуваних постанов відповідача з таких підстав.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 3 ст. 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Тобто, умовою притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності є вчинення ним саме протиправного діяння (дії чи бездіяльності), що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для винесення оскаржуваних постанов про притягнення до адміністративної відповідальності з таких підстав.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Вимогами статті 272-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення).

Отже, зазначеними нормами встановлено порядок повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Відповідно до матеріалів справи у протоколі про порушення митних правил підпис позивача відсутній. При цьому пояснень позивач також не надавав.

Відтак, відповідач повинен був повідомити позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення поштовим відправленням з повідомленням про вручення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, де у рішенні від 06 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» зазначається, що справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того відповідно до принципу рекомендацій № R (91) 1 Комітету - Міністрів Ради Європи державам - членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у резолюції (77) 31 принципів справедливо адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватись такими принципами: особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; вона або її представник інформується стосовно характеру доказів зібраних у справі проти неї; вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Отже, особі, яка притягається до відповідальності має бути обов`язково повідомлено про підстави розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також про день і місце такого розгляду, роз`яснено відповідні права та обов`язки.

Проте, відповідач не повідомив позивача про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення у встановленому порядку, чим порушив його право на захист.

Доводи відповідача про надіслання позивачу копії протоколу про адміністративне правопорушення і листа з повідомленням про запланований розгляд справи на 14 березня 2019 року, 15 березня 2015 року, 16 березня 2019 року, апеляційний суд відхиляє, так як докази цього відсутні.

Позивач категорично заперечує про отримання ним протоколів про адміністративні правопорушення чи повідомлень про розгляд справи.

У матеріалах справи дійсно є копії вказаних документів та чеки ПАТ «Укрпошта», однак відсутні докази надсилання позивачу поштою саме протоколів про адміністративні правопорушення із повідомленням про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, зокрема не додано описів вкладення до цінних листів відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку про те, що суд першої інстанції вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, при цьому судом були повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Враховуючи, що апеляційний суд залишає в силі рішення суду першої інстанції, то відповідно до частини шостої статті 139 КАС України судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст.ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді В. М. Багрій
О. І. Мікула
Повний текст постанови складено 13 грудня 2019 року.