Справа № 260/1466/19
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2019-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

11 грудня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1466/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Неміш Т.В.

за участю:

позивача - не з`явився,

відповідача: представник - Магдинець О.-Л. Є.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області про оскарження рішення про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, -

В С Т А Н О В И В:

Шарфі ОСОБА_2 Бахш звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, в якому просить: 1) визнати неправомірним та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області №4.4./22 від 10.07.2019 про відмову ОСОБА_1 в оформленні документів щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту; 2) зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області прийняти стосовно ОСОБА_1 рішення про оформлення документів щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

В підготовче судове засідання 11 грудня 2019 року позивач або його представник не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Скерована на адресу його місця проживання ухвала із зазначенням дати наступного судового засідання повернулася до суду без вручення з відміткою органу поштового зв`язку: «за закінченням терміну зберігання».

Згідно ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Отже, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позивач належним чином повідомлений про розгляд даної справи судом.

В судовому засіданні 11 грудня 2019 року судом поставлено на розгляд питання залишення позову без розгляду з підстав повторної неявки позивача. Представник відповідача проти питання залишення позову без розгляду не заперечувала.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.10.2019 р. відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання на 20 листопада 2019 року. Явку сторін в судове засідання визнано обов`язковою. Зазначений процесуальний документ скеровано на адресу позивача, зазначену ним особисто в позовній заяві, рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення, однак такий повернувся до суду без вручення з відміткою органу поштового зв`язку: «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до положень ч. 10 ст. 171 КАС України, ухвала про відкриття провадження у справі постановляється з додержанням вимог статті 126 цього Кодексу.

Згідно ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

В підготовче судове засідання 20 листопада 2019 року позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року розгляд справи було відкладено на 11 грудня 2019 року.

Скерована на адресу місця проживання позивача рекомендованою кореспонденцією ухвала суду від 20 листопада 2019 року із зазначенням дати наступного судового засідання повернулася до суду без вручення з відміткою органу поштового зв`язку: «за закінченням терміну зберігання».

А тому, враховуючи положення ч. 11 ст. 126 КАС України, позивач вважається належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в суді.

В засідання суду 11 грудня 2019 року позивач повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Ст. 131 КАС України регламентує обов`язок сторін повідомити, в тому числі про неприбуття в судове засідання. Так, зокрема, ч. 2 ст. 131 КАС України передбачено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Норми ч. 1 ст. 205 КАС України передбачають, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Суд вважає, що в даному випадку неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на предмет позову, яким є вимога про визнання неправомірним та скасування рішення відповідача про відмову в оформленні документів щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, а також необхідність з`ясування поважності причини пропуску строку звернення до суду.

З огляду на вищенаведене, враховуючи відсутність доказів поважності причин неявки позивача в судові засідання 20 листопада та 11 грудня 2019 року, суд вважає неявку такого повторною.

Згідно ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Окрім того, відповідно до ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані, в тому числі, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З матеріалів справи вбачається, що повторна неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті, враховуючи предмет оскарження та необхідність з`ясування певних обставин спірних правовідносин.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Окрім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини у справі KARAKUTSYA v. UKRAINE від 16.02.17 р. Суд неодноразово визначав, що це є обов`язок зацікавленої сторони виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи (див. між іншого, Teuschler v. Germany (dec.), no. 47636/99, 4 жовтня 2001; Sukhorubchenko v. Russia, no. 69315/01, § 48, 10 February 2005; Gurzhyy v. Ukraine (dec.), no. 326/03, 1 квітня 2008; and Muscat, цит.вище, § 44) (п. 53).

Отже, суд констатує, що незважаючи на належне повідомлення позивача про дату, час та місце судового розгляду, останній жодного разу до суду не з`явився, доказів поважності причин неявки суду не надав, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав. У зв`язку з наведеним суд вважає, що позивач не виявив зацікавленості щодо розгляду справи в суді. Тому, враховуючи ту обставину, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд вважає за необхідне позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області залишити без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 240, ст. 243, 248 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Грибоєдова, буд. 12а, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 37809328) про оскарження рішення про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту залишити без розгляду.

2. Роз`яснити позивачу, що згідно з вимогами ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Апеляційна скарга подається у відповідності до вимог п. 15.5 ч.1 Перехідних положень КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII).

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Суддя Р.О. Ващилін