Справа № 580/1706/19
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2019-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 листопада 2019 року

Київ

справа №580/1706/19

адміністративне провадження №К/9901/30800/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів Дашутіна І.В., Мартинюк Н.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року

у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Черкаській області про стягнення частини невиплаченого грошового забезпечення та стягнення компенсації за невикористані дні щорічної відпустки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області заборгованість по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час за період із 23 червня 2017 року по 19 березня 2019 року на користь позивача у сумі 10 886 грн 40 коп.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області заборгованість по грошовій компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки на користь позивача у сумі 4 658 грн 17 коп.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області заборгованість по грошовій компенсації за всі невикористані дні додаткової відпустки із збереженням заробітної плати строком 14 календарних днів на рік на користь позивача у сумі 14 248 грн 52 коп.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року позов задоволено частково:

- стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 заборгованість по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 23 червня 2017 року по 19 березня 2019 року у сумі 3 906 грн 00 коп.;

- стягнуто з Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 заборгованість з компенсації за 15 діб щорічної чергової основної оплачуваної відпустки за 2017 рік у сумі 5 109 грн 90 коп.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Не погоджуючись із такими судовими рішеннями відповідачем 07 листопада 2019 року подано касаційну скаргу.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд зазначає таке.

Пункт восьмий частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведеним конституційним положенням кореспондують приписи статті 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» і статті 13 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас пунктом другим частини п`ятої цієї ж норми процесуального закону обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Своєю чергою, за змістом пункту першого частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Аналіз доводів касаційної скарги в сукупності з відображеними в судових рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій обставинами справи не дають підстав для висновку про наявність у даному випадку обставин, наведених у підпунктах "а"-"в" пункту другого частини п`ятої статті 328 КАС України.

Посада публічної служби, яку обіймав позивач та у зв`язку з перебуванням на якій виник цей спір (поліцейський СРПП Черкаського РВП Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області), не відноситься до категорії службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище в розумінні примітки до статті 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Правила, запроваджені пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України щодо обмеження права на касаційне оскарження відповідають положенням статті 129 Конституції України, згідно якої основними засадами судочинства є, серед іншого, право на касаційний перегляд справи у визначених законом випадках.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями сформованими Європейським судом з прав людини, згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

Касаційний суд звертає увагу особи, яка звернулась із касаційною скаргою, що застосування критерію, який міститься у пункті другому частини п`ятої статті 328 КАС України, Верховним Судом у цій справі було передбачуваним, справу розглянули та вирішили повноважні суди двох інстанцій, а заявник не вказав наявності виключних обставин, які за положеннями КАС України могли вимагати касаційного розгляду справи.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

За такого правового врегулювання та обставин справи підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.

Колегія суддів зазначає, що Законом України "Про судовий збір" врегульовано порядок повернення сплаченого судового збору у разі відмови у відкритті провадження у справі.

Так, відповідно до положень статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 166, 167, 328, 333 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Черкаській області про стягнення частини невиплаченого грошового забезпечення та стягнення компенсації за невикористані дні щорічної відпустки.

Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Ж.М. Мельник-Томенко

Судді І.В. Дашутін

Н.М. Мартинюк