Справа № 420/2821/19
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/2821/19
Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кравченка К.В.,
судді Джабурії О.В.,
судді Вербицької Н.В.
при секретарі Поповій К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 липня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В:

В травні 2019 року ОСОБА_1 (надалі позивач) звернулась до суду з позовом до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (надалі відповідач, ДАБІ), в якому просила (з урахуванням уточненої позовної заяви від 19.06.2019 року (а.с.112-126)):

- скасувати наказ №01-13/384 ДАБК від 26.11.2018 року, яким, скасовано право на початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) № ОД 88 від 29.10.2018 року «Реконструкція квартири № АДРЕСА_1 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_2 ;

- скасувати наказ №01-13-390 ДАБК від 30.11.2018 року про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) №ОД83 від 20.11.2018 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування позову було зазначено, що спірна постанова винесена за результатами неправомірних дій відповідача по організації та проведенню позапланової перевірки належного позивачу об`єкту будівництва, які полягають у неповідомленні позивача про проведення такої перевірки. Також позивач зазначає, що перевірка питання правомірності виданих органами державної влади дозволів (декларацій) на вчинення певних дій або їх погодження має відбуватись саме на відповідних етапах, а не у будь-який невизначений час, оскільки це суперечить принципу правової визначеності.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти по справі нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу про організацію проведення позапланових перевірок у ІІ півріччі 2018 року від 02.07.2018 року (а.с.137), направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 12.11.2018 року №001563 (а.с.138) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами проведення перевірки складено акт №001563, в якому встановлено, що будинок за адресою: АДРЕСА_3 є пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний номер 6-Од та відноситься до категорії об`єктів із значним класом наслідків - ССЗ. Таким чином, перевіркою встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 наведені недостовірні данні в частині зазначення класу наслідків об`єкту будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за №ОД 88 від 29.10.2018 року, чим порушено ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13.04.2011 року (а.с.140-159).

28.12.2018 року начальником відділу інспекційного контролю та використання об`єктів культурної спадщини управління з питань охорони культурної спадщини Одеської міської ради Стояновим Ф.Ф. за результатами перевірки складено акт огляду об`єкта культурної спадщини, в якому зазначено, що технічна, дозвільна документація у виконавців робіт відсутня.

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/384 ДАБК від 26.11.2018 року скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) №ОД 88 від 29.10.2018 року «Реконструкція квартири № АДРЕСА_1 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 (а.с.64).

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13-390 ДАБК від 30.11.2018 року скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) №ОД83 від 20.11.2018 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_2 , замовник ОСОБА_1 (а.с.80).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при притягненні позивача до відповідальності за правопорушення діяв не у спосіб, передбачений законодавством, яке врегульовує порядок проведення перевірок у сфері містобудівної діяльності. Також судом першої інстанції зазначено, що скасовані право на початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність до експлуатації об`єкта вичерпали свою дію, а тому при їх скасуванні відповідач підходить суто формально до виконання своїх функцій, оскільки оскарженні рішення не спрямовані на досягнення поставленої мети.

Колегія суддів при розгляді даної справи виходить з наступного.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) визначена процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п.1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Зі змісту положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553 вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що після здійснення державної реєстрації права власності на збудований чи реконструйований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 року у справі №804/1510/16 та від 02.10.2018 року у справі №465/1461/16-а, від 05.06.2019 року по справі №815/3172/18.

З матеріалів справи вбачається, що 20.11.2018 року за №ОД83 Управлінням ДАБК Одеської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації вказаного об`єкту (а.с.94-99).

Як вбачається з інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності станом на 23.11.2018 року, за позивачем зареєстровано право власності на квартиру загальною площею 116 кв.м., житлова 64,5 кв.м. на підставі договору купівлі продажу №2038 від 19.11.2018 року та з урахуванням декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ОД38, виданої 20.11.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (а.с.127).

Статтею 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради скасувало акти одноразового застосування, а саме право на початок виконання будівельних робіт зареєстроване за №ОД 88 від 29.10.2018 року та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта №ОД83 від 20.11.2018 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 без змін геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_2 , після завершення реконструкції та реєстрації права власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 , тобто вже після вичерпання ними своєї дії фактом виконання, що вказує на протиправність прийняття таких рішень.

Також колегія суддів зазначає, що відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Колегія суддів вважає, що спірні рішення не відповідають таким критеріям як добросовісність, розсудливість та своєчасність.

Так, у рішенні від 20.10.2011 року (остаточне рішення від 20.02.2012 року) по справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04) Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», відповідно до якого потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З цього можна зробити висновок, що якщо державний орган прийняв рішення, на підставі якого особа набула будь-яких прав, і це рішення було реалізовано його виконанням, то виявлення в подальшому таким органом невідповідностей цього рішення вимогам законодавства не повинно мати негативних наслідків для такої особи.

Враховуючи все наведене, колегія суддів погоджується з прийнятим судом першої інстанції рішенням про задоволення позовних вимог, та вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, порушень матеріального та процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

За таких обставин апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Дану справу було розглянуто судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно п.2 ч.5 ст.328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності.

Керуючись ст.315, ст.316, ст.321, ст.322, ст.325 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено та підписано 05 грудня 2019 року.

Головуючий суддя Кравченко К.В.
Судді Джабурія О.В. Вербицька Н. В.