Справа № 540/1113/19
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 грудня 2019 року

Київ

справа №540/1113/19

адміністративне провадження №К/9901/32648/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Васильєвої І.А. перевіривши касаційну скаргу митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 540/1113/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія смазочних матеріалів «СИОЛ» до митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів від 19.04.2019 року № UA 508000/2019/000033/2 та № UA 508000/2019/00034/2,-

В С Т А Н О В И В:

20 листопада 2019 року митниця ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (згідно зі штампом на поштовому конверті) звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року (повний текст постанови суду складено 24 жовтня 2019 року) у справі № 540/1113/19.

При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України судом встановлено таке.

Вимоги до касаційної скарги встановлено у статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні позовної заяви (03 червня 2019 року) до суду першої інстанції (позов майнового характеру ставка судового збору має складати 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У справі подано позовну заяву, в якій заявлено вимоги майнового характеру (визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості)

При розрахунку судового збору за подання касаційної скарги суд виходить з такої формули: 200% х (ціна позову х 1,5%), але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, загальна оспорювана сума (ціна позову) у справі становить різницю показників митної вартості товару, визначених податковим органом та позивачем.

Утім, зі змісту оскаржуваних судових рішень неможливо встановити показники розбіжності митної вартості товарів у гривневому еквіваленті згідно з декларацією позивача, а також згідно з рішенням податкового органу про коригування митної вартості товару, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову у справі та, відповідно, перевірити правильність обчислення судового збору за подання касаційної скарги.

Таким чином, скаржнику слід усунути недоліки касаційної скарги, шляхом надання до суду розрахунку коригування митної вартості в гривневому еквіваленті та документу про сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі виходячи з вищенаведеної формули.

Окрім того, суд розглянувши клопотання відповідача щодо відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, щодо не можливості задоволення клопотання митниці в частині звільнення її від сплати судового збору, оскільки законодавцем чітко передбачений суб`єктивний склад та предмет спору у випадках коли можливе таке звільнення від сплати судового збору.

Щодо відстрочення сплати судового збору суд зазначає, що це клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Однак, вищезазначена норма не зобов`язує суд вчинити такі дії, а насамперед передбачає право суду, щодо зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат,

Окрім того, посилання органу владних повноважень на той факт, що він є органом державної влади та бюджетною установою, не прибутковою організацією ніяким чином не звільняє його від сплати судового збору та/або відстрочення від сплати судового збору.

ДФС та її територіальні органи (органи доходів і зборів) є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

Одже, Верховний Суд приходить до висновку, що заявлене клопотання митниці є необгрунтованим та не підлягає задоволенню.

Згідно з частиною 2 статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 332, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 у справі № 540/1113/19 залишити без руху.

Встановити скаржнику строк для усунення вищевказаного недоліку касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Васильєва