Справа № 340/2420/19
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2019-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття провадження

06 грудня 2019 року м. Кропивницький Справа №340/2420/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг», м. Кропивницький, провул. Аджамський, 2

до відповідача: Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація плюс» Товкайло Уляни Василівни, м. Ірпінь, Київська область, вул. Матросова, 21

про визнання протиправним та скасування рішення,

за участю:

секретаря судового засідання - Костенко А.В.,

представників:

позивача - Самаріна А.С.,

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг» звернулося з позовом до Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація плюс» Товкайло Уляни Василівни про визнання протиправним та скасування рішення за індексним номером 46220604 державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація плюс» Товкайло Уляни Василівни.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.10.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.1-2).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 р. справу призначено до розгляду в судовому засіданні (а.с.91).

В судовому засіданні на вирішення поставлено питання щодо закриття провадження у справі, оскільки справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Представник позивача зазначив, що у позовній заяві він послався на правовий висновок, викладений у постанові ВП ВС від 21.08.2019 р. у справі №520/2834/17, провадження №14-307цс19.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір;

Публічно-правовий спір - спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

- хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно з п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

У даній справі позивачем оскаржується рішення державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація плюс» Товкайло Уляни Василівни за індексним номером 46220604, яким скасовано іпотеку на садовий будинок загальною площею 1173,1 кв.м.; земельну ділянку площею 0,0738 га, садовий будинок загальною площею 1834,2 кв.м., земельну ділянку площею 0,0675 га, які знаходяться за адресою: м. Київ, Подільський район, вул. Синьоозерна, право на яку у ТОВ «Ренесанс Холдинг» виникло за договором №28і про відступлення прав вимоги від 19.01.2018 р.

Позивач зазначає, що внаслідок прийняття оскаржуваного рішення ТОВ «Ренесанс Холдинг» протиправно позбавлено права на реєстрацію змін до Державного реєстру права власності та речових прав змін до іпотечних договорів та унеможливило звернення стягнення на іпотечне майно.

Позивач вказує, що оскаржуване рішення державного реєстратора не містить підстав для його прийняття, а також до реєстраційної дії «скасування іпотеки» не додано до реєстру речових прав жодного відсканованого документу.

У позовній заяві позивач наголошує на тому, що предметом перевірки в цій справі є правомірність прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про скасування іпотеки шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру прав. Позивач не набуває жодних майнових прав внаслідок вирішення даного позову судом. Позов не обґрунтовується обставинами, де потрібно фактично встановлювати недійсність цивільно-правових договорів. Претензії до відповідача стосуються виключно дотримання ним процедури державної реєстрації при прийнятті оскаржуваного рішення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 р. у справі №520/2834/17 (провадження №14-307цс19), на яку посилається позивач, зазначено, що предметом перевірки в цій справі є правомірність прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про відмову в державній реєстрації права власності на нерухоме майно, визнаного за позивачем на підставі судового рішення, а також внесення відповідних записів до Державного реєстру прав. Позивач указав, що підставою такої відмови стали розбіжності у площі цього майна, що було раніше за ним зареєстровано на підставі судового рішення, у подальшому скасованого, і площі цього ж майна, визнаного за ним на праві власності іншим судовим рішенням, яке і є підставою для здійснення державної реєстрації. Питання правомірності/неправомірності набуття ним чи третьою особою права власності на це нерухоме майно, визнання права власності на нього в певному обсязі позивач перед судом не порушував, а відповідачем визначив суб`єкта владних повноважень, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно. Тобто з огляду на суть спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін у цій справі, спір про право відсутній, а дослідженню підлягають виключно владні управлінські рішення та дії державного реєстратора, який у межах спірних відносин діє як суб`єкт владних повноважень. За таких обставин цей спір не має ознак приватноправового та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 квітня 2018 року у справах №817/567/16 та №826/9928/15, від 10 квітня 2018 року у справі №808/8972/15, від 16 травня 2018 року у справі №826/4460/17, від 23 травня 2018 року у справі №815/4618/16, від 05 червня 2018 року у справі №04/20728/14, від 12 червня 2018 року у справі №823/378/16, від 13 червня 2018 року у справах №20/2675/17 та 803/1125/17 також вказано про публічно-правовий характер спорів щодо оскарження рішення державного реєстратора або запису, здійсненого державним реєстратором у відповідному державному реєстрі щодо реєстрації речових прав на нерухоме майно за особою, яка не була заявником стосовно вчинення відповідних реєстраційних дій, оскільки державним реєстратором вчинені істотні порушення процедури реєстрації.

Однак у постанові від 02.10.2019 р. у справі №807/137/18 (провадження №11-869апп19) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених у постановах від 04 квітня 2018 року у справах №817/567/16 та №826/9928/15, від 10 квітня 2018 року у справі №808/8972/15, від 16 травня 2018 року у справі №826/4460/17, від 23 травня 2018 року у справі №815/4618/16, від 05 червня 2018 року у справі №04/20728/14, від 12 червня 2018 року у справі №823/378/16, від 13 червня 2018 року у справах №820/2675/17 та №803/1125/17 щодо належності до юрисдикції адміністративних судів спорів за позовами осіб, які не були заявниками вчинення реєстраційних дій, до державного реєстратора про скасування його рішень чи записів у державному реєстрі стосовно державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Велика Палата Верховного Суду вказала, що такий критерій визначення юрисдикції спору як наявність порушень вимог чинного реєстраційного законодавства у діях державного реєстратора під час державної реєстрації прав на земельну ділянку не завжди є достатнім та ефективним, адже наявність цих порушень можна встановити лише при розгляді справи по суті, а не на момент звернення позивача з позовною заявою.

Крім того, скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов`язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів.

Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін.

Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Оскільки предметом спору у даній справі є рішення державного реєстратора про скасування іпотеки, тобто обтяження нерухомого майна, то при вирішенні питання щодо юрисдикції даної справи слід керуватися правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 02.10.2019 р. у справі №807/137/18 (провадження №11-869апп19), з огляду на яку, спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що дану справу не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

Згідно з ч.2 ст.238 КАС України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1 921,00 грн. відповідно до квитанції №36758642 від 08.10.2019 р. (а.с.66).

Клопотання про повернення судового збору позивачем до суду не подавалося.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір може бути повернуто за клопотанням Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг».

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.238, ст.ст.248, 256, 293-297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Закрити провадження у справі №340/2420/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг» до Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація плюс» Товкайло Уляни Василівни про визнання протиправним та скасування рішення.

2. Роз`яснити позивачу право на звернення за захистом порушеного права у порядку цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін.

3. Роз`яснити позивачу, що повторне звернення з тією самою позовною заявою не допускається.

4. Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання такої ухвали.

Дата складання ухвали - 06 грудня 2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт