Справа № 320/3147/19
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2019-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2019 року справа № 320/3147/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Ірпінської міської ради Київської області, в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 16.09.2019 (т.1, а.с.143-149), позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області №55 від 03 квітня 2019 року про скасування містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016, наданих ОСОБА_1 , на забудову земельних ділянок загальною площею 0,3500 га в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 для проектування об`єкту « 72-квартирний житловий будинок із вбудованими нежитловими приміщеннями»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт КС №52 від 20.05.2016 року та звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вказаної декларації.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що вона є замовником будівництва 72-квартирного будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями на земельних ділянках загальною площею 0,3500 га, які належать їй на праві власності і розташовані по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2.

13.05.2016 на підставі рішення виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області №95/5 їй були надані містобудівні умови та обмеження №0098-05-2016 на забудову вказаних земельних ділянок.

23 травня 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області була затверджена Декларація про початок виконання будівельних робіт КС №52 і позивач отримала право розпочати будівництво будинку, загальна площа якого відповідно до проектної документації складає 7920,39 кв.м.; кількість квартир у будинку - 72 шт.; загальна площа квартир - 5448,8 кв.м.; житлова площа квартир - 2524,02 кв.м. Вказує, що станом на вересень 2018 року всі будівельні роботи по будівництву будинку завершені, готовність будівництва складає 100%. Нею також сплачені до бюджету відповідача пайові внески у визначеному догором розмірі.

Після завершення будівництва у квітні 2019 року вона отримала по пошті рішення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області №0402/2 від 04 квітня 2019 року про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт серії КС №52 від 20.05.2016 року на об`єкт "72-квартирний будинок з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями" за адресою: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 та звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вищезазначеної декларації.

Під час розгляду справи судом позивачу стало відомо, що наказом начальника відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області №55 від 03 квітня 2019 року скасовані містобудівні умови та обмеження №0098-05-2016 від 13.05.2016 року, надані їй на забудову земельних ділянок по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2.

Також позивач вказує, що під час будівництва вказаного будинку Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради здійснювався контроль за дотриманням будівельних норм, стандартів і правил і жодних суттєвих порушень будівельних норм та правил встановлено не було.

Вважає рішення відповідача про скасування містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016 та про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт серії КС №52 від 20.05.2016 і звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вказаної декларації протиправними, такими, що порушують її права та охоронювані інтереси.

Відповідач позов не визнав. Надав суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області на підставі повідомлення начальника КП «Ірпінське земельно-кадастрове бюро» про те, що заїзд на паркінг розташований поза межами земельної ділянки позивача, внаслідок чого здійснено самовільне захоплення земельної ділянки комунальної власності площею 0,0026 га, було прийняте рішення про скасування містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016 року, наданих позивачу на забудову земельних ділянок загальною площею 0,3500 га в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 для проектування об`єкту « 72-квартирний житловий будинок із вбудованими нежитловими приміщеннями».

Вважає, що має місце самозахоплення земельної ділянки комунальної власності площею 0,0026 га внаслідок перевищення позивачем граничних розмірів забудови земельних ділянок в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 у містобудівній документації, тому для відновлення порушеного права містобудівні умови та обмеження на забудову земельних ділянок ОСОБА_1 були скасовані.

Просив відмовити позивачу в задоволенні позову, розгляд справи проводити за відсутності представника Ірпінської міської ради Київської області за доказами, наявними в матеріалах справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 відкрито провадження в адміністративній справі №320/3147/19. Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 30.07.2019.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів та відкладено підготовче засідання на 01.10.2019.

19.09.2019на адресу суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог від 16.09.2019.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.10.2019 прийнято до розгляду заяву про збільшення позовних вимог від 16.09.2019.

У підготовче засідання, призначене на 24.10.2019, з`явився представник позивача.

Відповідач у підготовче судове засідання 24.10.2019 не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином та своєчасно, про причини неявки у підготовче судове засідання суд не повідомив.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.10.2019 підготовче провадження закрите та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.11.2019.

У судовому засіданні 07.11.2019 представник позивача подав письмове клопотання про продовження розгляду справи у порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити позов.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що матеріали справи у достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, відсутність потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, протокольною ухвалою суду від 07.11.2019 постановлено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

У своєму позові позивач вказує, що будівництво 72-квартирного житлового будинку із вбудованими нежитловими приміщеннями було здійснено нею на власних земельних ділянках, що розташовані по АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 , на підставі містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016 та Декларації про початок виконання будівельних робіт КС №52 від 23.06.2016.

Контроль за будівництвом здійснювався Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області і під час будівництва порушень містобудівного законодавства виявлено не було.

Також позивачем сплачені до бюджету відповідача пайові внески у визначеному договором розмірі.

Після завершення будівництва будинку відповідач скасував містобудівні умови та обмеження №0098-05-2016 від 13.05.2016, надані позивачу на забудову земельних ділянок, а також Декларацію про початок виконання будівельних робіт серії КС №52 від 23.06.2016 на об`єкт "72-квартирний будинок з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями" за адресою: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 та вніс звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вищезазначеної декларації.

Позивач зазначає, що на час скасування містобудівних умов та обмежень та Декларації про початок будівельних робіт ступінь готовності будинку складає 100%. Згідно журналу підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями із технічного паспорта на 72-квартирний (багатоповерховий) житловий будинок по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2, складеного ПП «Гео», станом на 14.09.2018 року всього по будинку: площа приміщень - 7923,2 кв.м, загальна площа - 5205,6 кв.м, житлова площа - 2635,1 кв.м, допоміжна - 2570,5 кв.м; всього по квартирам: площа приміщень - 5431,4 кв.м, загальна площа - 5205,6 кв.м, житлова площа - 2635, 1 кв.м, допоміжна - 2570,5 кв.м; 2-х кімнатних - 55 шт; 3-х кімнатних - 17 шт. Вважає скасування документів, які дають право на початок будівельних робіт, перешкоджанням у реєстрації права власності.

Вважаючи вказані дії та рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правовідносини, що виникли між позивачем та Ірпінською міською радою Київської області, регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Повноваження виконавчого органу Ірпінської міської ради Київської області, відділу містобудування та архітектури виконавчого комітету Ірпінської міської визначаються також Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, у відповідності до Указу Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011, є Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення №294) державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад і територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п.3 Положення №294).

Пунктом 7 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В абз. 5 ч. 1 ст. 4 Закону №3038-VI встановлено, що об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Частиною 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ч.8 статті 29 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на день надання містобудівних умов та обмежень) містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Відповідно до абзаців 3-6 ч.8 статті 29 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на день скасування містобудівних умов та обмежень) скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється:

1) за заявою замовника;

2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам;

3) за рішенням суду.

У разі скасування в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Статтею 29 цього Закону встановлено хронологічний перелік етапів проектування та будівництва об`єктів: отримання замовником або проектувальником вихідних даних; розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; затвердження проектної документації; виконання підготовчих та будівельних робіт; прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Вказаною нормою закону визначено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

За змістом статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право замовника на виконання будівельних робіт на об`єкті ІІ категорії складності виникає після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Порядок виконання будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок).

Положеннями пункту 2 цього Порядку передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, та реєстрації відповідною Інспекцією декларації (щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорії складності).

Стаття 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, зокрема, порядок та підстави скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, а також порядок і підстави для скасування її реєстрації.

За правилами, закріпленими у вказаній нормі, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Правила скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт деталізовані в пункті 14 Порядку, згідно з яким у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Отже, реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт може бути скасована лише за умови, якщо буде встановлено наявність у такій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. При цьому, недостовірність даних може проявитись у тому, що інформація, яка зазначена в декларації, не відповідала дійсності на час подання такої, а також у разі наявності розбіжностей між зазначеними в ній даними. Водночас, передумовою такого скасування є виявлення у об`єкта будівництва ознак того, що він будується самочинно. Наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних відомостей, які дають підстави вважати об`єкт самочинно збудованим. Відтак, за умови встановлення достовірності відомостей, зазначених замовником у декларації, чи відсутності підстав вважати об`єкт будівництва самочинно збудованим, або ж відсутності зв`язку між вказаними у такій декларації недостовірними даними із обставинами, які свідчать про самочинність відповідного будівництва, скасування реєстрації відповідної декларації не допускається.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договорів дарування є власником земельних ділянок з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, а саме:

- земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер :01:048:0131, по АДРЕСА_1 ;

- земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер :01:048:0121, по АДРЕСА_2;

- земельної ділянки площею 0,1000 га, кадастровий номер :01:048:0099, по АДРЕСА_3.

Рішенням виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області №95/5 затверджені містобудівні умови та обмеження №0098-05-2016 від 13.05.2016 на забудову ОСОБА_1 земельних ділянок загальною площею 0,3500 га в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 для проектування об`єкту "72-квартирний житловий будинок із вбудованими нежитловими приміщеннями".

Також судом встановлено, що 23.06.2016 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради затверджена Декларація про початок виконання будівельних робіт КС №52 і позивачу надано право розпочати будівництво будинку, загальна площа якого відповідно до проектної документації складає 7920,39 кв.м.; кількість квартир у будинку - 72 шт.; загальна площа квартир - 5448,8 кв.м.; житлова площа квартир - 2524,02 кв.м.

Суд враховує, що будівництво 72-квартирного житлового будинку із вбудованими нежитловими приміщеннями позивачем було розпочато на власних земельних ділянках, після затвердження 23.06.2016 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Декларації про початок виконання будівельних робіт КС №52, отже підстави вважати це будівництво самочинним відсутні.

Судом встановлено, що 03.04.2019 наказом начальника відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області №55 скасовані містобудівні умови та обмеження №0098-05-2016 від 13.05.2016, надані ОСОБА_1 на забудову земельних ділянок загальною площею 0,3500 га в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 для проектування об`єкту « 72-квартирний житловий будинок із вбудованими нежитловими приміщеннями».

Підставою для прийняття цього рішення стало повідомлення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області №0304/4 від 03.04.2019, відповідно до змісту якого замовником будівництва ОСОБА_1 здійснено самовільне захоплення земельної ділянки комунальної власності площею 0,0026 га, яка межує із земельною ділянкою кадастровий номер :01:048:0121, що належить ОСОБА_1 .

Судом встановлено також, що відповідно до акту №03042019/1 від 03.04.2019 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, зроблено висновок, що заїзд на паркінг збудований поза межами земельної ділянки кадастровий номер :01:048:0121, яка належить ОСОБА_1 , та здійснено самовільне захоплення земельної ділянки комунальної власності площею 0,0026 га, яка межує із вказаною земельною ділянкою.

Висновок про самовільне захоплення земельної ділянки, викладений в акті №03042019/1 від 03.04.2019, був зроблений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт відповідно до повідомлення Комунального підприємства Ірпінської міської ради «Ірпінське земельно-кадастрове бюро» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області №17/19 від 29.03.2019.

Дослідивши зазначене повідомлення, суд звертає увагу на те, що відповідно до його змісту перевірка залученими Інспекцією геодезистом та землевпорядником відбулась на об`єкті за адресою: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5, тоді як земельні ділянки позивача розташовані по АДРЕСА_1, АДРЕСА_2.

Судом встановлено також, що на підставі акту №03042019/1 від 03.04.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області 04.05.2019 була скасована реєстрація Декларації про початок виконання будівельних робіт серії КС №52 від 23.06.2016 на об`єкт "72-квартирний будинок з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями" за адресою: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 та внесено звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вищезазначеної декларації.

Отже суд, проаналізувавши висновки контролюючого суб`єкта щодо встановленого в ході перевірки порушення позивачем законодавства у сфері містобудування, зазначає таке.

Із дослідженого судом акту №25092017/2 від 25.09.2017, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, встановлено, що порушень під час будівництва 72-квартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 не виявлено.

Крім того судом встановлено, що згідно акту готовності об`єкта до експлуатації на основі проведення технічного обстеження 72-квартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 , складеного ТОВ «Бюро технічної інвентаризації «Альтернатива» 29.10.2019, загальний відсоток готовності об`єкта нерухомості складає 100 відсотків, об`єкт нерухомості підлягає введенню в експлуатацію.

Дослідивши зведений план земельної ділянки по АДРЕСА_2, складений КП «Ірпінське земельно-кадастрове бюро» на замовлення Ірпінської міської ради, суд звертає увагу, що відповідно до цього плану будівлі і споруди знаходяться в межах земельної ділянки :01:048:0121, поза межами ділянки на 4,79 м знаходиться «в`їзд на паркінг».

Аналогічні дані вбачаються із горизонтальної зйомки, проведеної ТОВ «Бучанське ЗКБ» 2019 р., згідно якої розміри будівель та споруд, розміщених по АДРЕСА_1, АДРЕСА_2, знаходяться в межах земельних ділянок, які належать ОСОБА_1 , за межами цих ділянок розміщений «в`їзд на паркінг».

Суд зазначає, що «в`їзд на паркінг» не можна вважати об`єктом будівництва у розумінні, визначеному абз.5 ч.1 ст.4 Закону №3038-VI, згідно якого об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Отже, внаслідок позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, органом державного архітектурно-будівельного контролю не були встановлені обставини, що свідчили б про невідповідність містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам та давали б підстави для скасування містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016 та скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт КС №52 від 23.06.2016.

За таких обставин суд вважає, що з урахуванням ступеню готовності будинку скасування містобудівних умов та обмежень і скасування реєстрації Декларації про початок будівельних робіт не є належним способом захисту відповідачем порушених прав.

Суд зазначає, що у разі порушення позивачем права відповідача на земельну ділянку поновити своє порушене право відповідач може шляхом звернення до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю в порядку цивільного судочинства із залученням до справи як відповідача фізичної особи - власника майна (земельної ділянки), яка межує із земельною ділянкою комунальної власності.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2018 року у справі № 815/7121/14; від 13 червня 2018 року у справі № 816/421/17 та від 11.09.2019 у справі №815/4789/16.

Частиною першою статті 9 КАС визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною першою статті 77 КАС зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частина друга статті 77 КАС визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних доказів, які б свідчили про правомірність прийняття постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Питання, що стосуються витрат на професійну правничу допомогу, регулюються статтею 134 КАС України. Відповідно до частини 2 цієї статті за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Склад та обсяг судових витрат визначено у частині 3 статті 134 КАС України, згідно з якою для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5).

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

На підтвердження понесених витрат позивачем надано: договір про надання правової (правничої) допомоги від 11.04.2019, акт приймання-передачі наданих послуг від 07.11.2019, розрахунок витрат на правову допомогу, протокол погодження вартості фактичних витрат від 13.06.2019, дві квитанції до прибуткового касового ордера: від 13.06.2019 на суму 5000 грн. і від 30.07.2019 на суму 30000 грн.

Враховуючи співмірність понесених витрат з урахуванням складності справи, виконаних адвокатом робіт (надані послуги), час, витрачений на це, обсяг наданих адвокатом послуг, беручи до уваги, що понесення вказаних витрат підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, суд приходить до висновку про те, що витрати на правову допомогу у сумі 35000 (тридцять п`ять тисяч гривень) відносяться до судових витрат по справі у розумінні ч. 3 ст. 132 КАС України та підлягають задоволенню і стягненню на користь позивача.

Відповідно до частини шостої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Проте, відповідач із відповідним клопотанням до суду не звертався.

Відповідно до квитанції від 13.06.2019 №21186729 на суму 768,40 грн. та квитанції від 16.09.2019 № 22719234 на суму 768,40 грн. позивачем сплачено судовий збір на загальну суму 1536,80 грн.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, суд стягує понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 1536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок) та витрати на правову (правничу) допомогу адвоката в сумі 35000 (тридцять п`ять тисяч гривень) на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Ірпінської міської ради Київської області.

Керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області №55 від 03 квітня 2019 року про скасування містобудівних умов та обмежень №0098-05-2016 від 13.05.2016 року, наданих ОСОБА_1 , на забудову земельних ділянок загальною площею 0,3500 га в АДРЕСА_1, АДРЕСА_2 для проектування об`єкту « 72-квартирний житловий будинок із вбудованими нежитловими приміщеннями».

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт КС №52 від 20.05.2016 року та звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо виключення записів з Єдиного реєстру про реєстрацію вказаної декларації.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Ірпінської міської ради Київської області (ідентифікаційний код 33800777, місцезнаходження: 08200, Київська область, м.Ірпінь, вул.Шевченка, 2-а) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 ) судовий збір у сумі 1536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок).

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Ірпінської міської ради Київської області (ідентифікаційний код 33800777, місцезнаходження: 08200, Київська область, м.Ірпінь, вул.Шевченка, 2-а) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 ) витрати на правову (правничу) допомогу в сумі 35000,00 грн. (тридцять п`ять тисяч гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 07.11.2019.

Суддя Кушнова А.О.