Справа № 240/9376/19
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
06 грудня 2019 року м. Житомир справа № 240/9376/19
категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Житомирській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновити на посаді,
До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій просить:
- визнати незаконним та скасувати наказ начальника ГУНП в Житомирській області від 13.06.2019 року № 711 про звільнення з посади підполковника поліції ОСОБА_1 (0071033);
- поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0071033) на посаді заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 13.06.2019;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь підполковника поліції ОСОБА_1 (0071033) суму середнього грошового забезпечення на посаді заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області (посадовий оклад) за період з 13.06.2019 по 05.08.2019.
В обґрунтування позову зазначив, що спірним наказом до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, невиконання вимог ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 6, 7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилося у недостатньому керівному впливі на зміцнення дисципліни та законності серед особового складу підпорядкованого підрозділу, низькій вимогливості до них, невжитті заходів щодо вивчення підлеглими нормативно-правових актів, які регулюють діяльність Національної поліції України, недопущення вчинення підлеглими правопорушень, неналежне проведення виховної та профілактичної роботи. Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є вчинення слідчим слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції ГУНП капітаном поліції ОСОБА_2 Степановичем кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України. Вважає наказ протиправним. Вказує, що на час вчинення капітаном поліції ОСОБА_2 кримінального правопорушення він не був прямим керівником останнього. Також, відповідно до посадової інструкції заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області в його компетенцію не входить вжиття заходів щодо керівного впливу на зміцнення дисципліни та законності серед особового складу підпорядкованого підрозділу, вжитті заходів щодо вивчення підлеглими нормативно-правових актів, які регулюють діяльність Національної поліції України, недопущення вчинення підлеглими правопорушень, проведення виховної та профілактичної роботи. Дана функція покладена на інші структурні підрозділи Головного управління Національної поліції в Житомирській області, зокрема, на управління кадрового забезпечення та його структурні підрозділи.
Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
18.11.2019 суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи, усебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Наказом Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 13.06.2019 №711 на підставі висновку службового розслідування застосовано до заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Сокирка ОСОБА_5 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Зазначений наказ реалізований наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області №125 о/с від 12.07.2019, яким призначено ОСОБА_1 слідчим слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції ГУНП, звільнивши з посади заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 12.07.2019.
Вважаючи, що наказ від 13.06.2019 №711 є протиправним, позивач звернувся до суду.
Перевіряючи правомірність оскаржуваного позивачем наказу, суд виходить із наступного.
Згідно з ч.1 ст.17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.
Відповідно до ч.1, 2 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно зі ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин 1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 3 ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
У відповідності до п.3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст.13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у ст.13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13).
Також зазначено, що у всесвітній мережі Інтернет на ряді сайтів розміщено інформацію, у якій повідомляється про те, що слідчий слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції вимагав та отримав неправомірну вигоду у сумі 2000 грн за не призначення експертизи, повернення вилученого транспортного засобу та закриття кримінального провадження. Капітан поліції ОСОБА_3 не передбачив негативні наслідки для авторитету Національної поліції України та не утримався від протиправних дій, що виразилося у вимаганні та отриманні неправомірної вигоди. Вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, у тому числі щодо морально-етичних принципів. Таким чином, за результатами проведення службового розслідування встановлено факт скоєння капітаном поліції ОСОБА_3 дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні ним вимог п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині недотримання Присяги поліцейського, п.1 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині бути вірним Присязі поліцейського, п.3 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині запобігати вчиненню правопорушень, п.6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Разом з тим, подія за участі капітана поліції ОСОБА_3 набула суспільного резонансу, про що свідчать публікації даних подій у засобах масової інформації України.
Відповідач у висновку вказує про вчинки, які свідчать про порушення дисципліни ОСОБА_3 на предмет наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження, яке і стало підставою для службового розслідування.
Більш того у висновку службового розслідування вказано, що обставини, що пом`якшують відповідальність заступника начальника слідчого відділення підполковника поліції ОСОБА_1 є попередня бездоганна поведінка, високі показники виконання повноважень, наявність заохочень.
Обставин, що обтяжують відповідальність заступника начальника слідчого відділення підполковника поліції Сокирка В.М. у ході проведення службового розслідування не встановлено.
В наказі про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення від 13.06.2019 № 711 відповідач вказує, що останнє полягає у порушенні службової дисципліни, невиконанні вимог ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 6, 7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилося у недостатньому керівному впливі на зміцнення дисципліни та законності серед особового складу підпорядкованого підрозділу, низькій вимогливості до них, невжитті заходів щодо вивчення підлеглими нормативно-правових актів, які регулюють діяльність Національної поліції України, недопущення вчинення підлеглими правопорушень, неналежне проведення виховної та профілактичної роботи.
У частині 1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема:
- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1);
- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2).
Частиною 1 статті 3 Дисциплінарного статуту передбачено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:
-забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними (п.6);
-контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень (п.7).
Проте, в чому саме полягало порушення позивачем наведених норм, що призвело до вчинення слідчим ОСОБА_3 правопорушення, відповідач в ході службового розслідування не встановив.
Відповідно до посадових обов`язків заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, затверджених начальником Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП України в Житомирській облсті С.О.Крошко, заступник здійснює контроль за:
своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження;
станом розслідування кримінальних правопорушень в розумні строки;
достовірністю даних про розслідування кримінальних правопорушень, їх рух та об`єктивністю відображення відомостей в ЄРДР і звітах;
своєчасністю здачі до архіву підрозділів інформаційно-аналітичного забезпечення закритих кримінальних проваджень.
Крім того, що стосується підлеглих слідчих:
- заслуховує слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень.
- запобігає фактам утручання в процесуальну діяльність слідчих осіб, що не мають на те законних повноважень. Про їх виявлення негайно доповідає заступнику начальника - начальнику слідчого управління ГУ НП в Житомирській області та прокурору, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні.
- веде облік роботи слідчого відділення та кожного слідчого окремо, за якими визначає результати їх діяльності;
- перевіряє якість і своєчасність виконання письмових доручень слідчих про проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій працівниками відповідних оперативних підрозділів, узагальнює результати цієї роботи. У разі неналежного виконання доручення слідчого вносить пропозиції начальнику Житомирського РВП щодо вжиття заходів впливу до винних у цьому службових осіб;
- надає письмові вказівки слідчим в кримінальних провадженнях, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора;
- щомісяця разом зі звітом про результати роботи слідчого відділу подає (за необхідності) до слідчого управління ГУНП в Житомирській області подання про заохочення слідчих та накладення на них дисциплінарних стягнень;
- щомісяця складає в установленому порядку звіт про роботу органу досудового розслідування. Забезпечує відображення в ньому об`єктивних даних про облік кримінальних правопорушень, осіб, які їх учинили, рух кримінальних проваджень та інших зазначених відомостей;
- забезпечує впровадження в практичну діяльність слідчих передового досвіду і нових методів розслідування;
- особисто проводить зі слідчими заняття в системі службової підготовки, забезпечує своєчасне внесення змін та доповнень до контрольних примірників Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України і вивчення кожним працівником змін до чинного законодавства з питань діяльності органів досудового розслідування та наявної судової практики.
Відповідачем не зазначено ані в матеріалах службового розслідування, ані в оскаржуваному наказі та не надано підтверджуючих доказів стосовно наступного:
- в чому полягає порушення ОСОБА_1 положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- яким чином позивач мав забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі з метою запобігання вчиненню ОСОБА_3 кримінального правопорушення, які дії із запобігання порушенню службової дисципліни не вжив ОСОБА_1 стосовно слідчого ОСОБА_3 та як це пов`язано із вчиненням ним кримінального правопорушення;
Тобто, відповідач, притягуючи ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення, взагалі не обгрунтував жодну нормативно-правову підставу, на яку послався, вказавши про допущені порушення позивачем вимог ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 6, 7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Єдиною підставою для звільнення ОСОБА_1 , як вбачається, із матеріалів службового розслідування, слугувало вчинення слідчим слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції ГУНП капітаном поліції ОСОБА_2 Степановичем кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України. Водночас відповідачем не доведено яким чином наведені порушення позивачем вимог ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 6, 7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України призвели до вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.
Більш того, матеріали службового розслідування містять пояснення ряду працівників Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області: начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Бовсуновського М.І., начальника Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Крошко С.О., старшого інспектора сектору кадрового забезпечення Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Грабчук К.В., начальника сектору кадрового забезпечення Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області Міронова Р.О., які спростовують твердження відповідача про невжиття заходів щодо вивчення підлеглими нормативно-правових актів, які регулюють діяльність Національної поліції України, невжиття заходів з недопущення вчинення підлеглими правопорушень, неналежне проведення виховної та профілактичної роботи.
А саме, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 пояснили, що працівникам Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП неодноразово доводилися накази, розпорядження, вказівки керівництва МВС, НПУ та ГУНП в Житомирській області, вимоги відомчих нормативних актів, огляди дисципліни та законності щодо недопущення будь-яких корупційних дій з боку працівників поліції, відомості про ознайомлення яких зберігаються у відповідних папках накопичувачах. Від особового складу підрозділу відібрано зобов`язання щодо дотримання окремих обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», у яких поліцейські ознайомлені про заборону використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди. Указані зобов`язання долучені до особових справ поліцейських. Наведене доводилось до відома також і ОСОБА_3 .
Також, у висновку службового розслідування зазначено, що згідно з посадовими інструкціями майор поліції ОСОБА_8 закріплена у якості відповідальної особи за кадрову роботу у Житомирському районному відділенні поліції Житомирського ВП ГУНП, у тому числі за здійснення заходів щодо недопущення порушення службової дисципліни та вона є відповідальною за реалізацію антикорупційних заходів у Житомирському районному відділенні поліції Житомирського ВП ГУНП.
Отже, фактично за профілактичні заходи щодо недопущення порушення службової дисципліни, виховні заходи, доведення антикорупційного законодавства та інших нормативно-правових актів, які регулюють діяльність Національної поліції України, до відома працівників Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП безпосередньо відповідальна ОСОБА_8 , а не ОСОБА_1 .
Як вже зазначалось судом, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
У даному випадку, відповідач не довів ту обставину, що саме неналежне виконання своїх обов`язків позивачем призвело до вчинення корупційного правопорушення слідчим ОСОБА_10 , підриву авторитету Національної поліції України тощо.
Згідно ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Під час вирішення питання про те, чи було звільнення, як захід дисциплінарного впливу пропорційним до вчиненого порушення, суд має врахувати, зокрема, характер проступку, обставини, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.
Згідно позиції Верховного Суду, викладеної в постанові №816/1218/16 від 03.04.2019, судам необхідно звертати увагу на підставу звільнення і надавати оцінку саме наявності або відсутності дисциплінарного проступку в рамках проведеного службового розслідування, а також доказам на їх підтвердження.
Таким чином, наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №711 від 13 червня 2019 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області підлягає скасуванню як протиправний.
Одночасно, судом встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області зазначений наказ реалізований наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області №125 о/с від 12.07.2019, яким призначено ОСОБА_1 слідчим слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції ГУНП, звільнивши з посади заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 12.07.2019 (підставою винесення наказу слугував наказ №711 від 13 червня 2019 року та подання заступника начальника ГУНП в Житомирській області).
Згідно ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Враховуючи наведену норму, підставу винесення наказу №125 о/с від 12.07.2019 та з метою ефективного захисту прав позивача, підлягає скасуванню і наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №125 о/с від 12.07.2019 про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
При цьому, позивач підлягає поновленню його на посаді з 13.07.2019, а не з 13.06.2019, як він просить у прохальній частині позову, оскільки ОСОБА_1 згідно наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області №125 о/с від 12.07.2019 звільнено саме з 12.07.2019.
Згідно статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.
У відповідності до п.6 розділу III "Окремі питання виплати грошового забезпечення" Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.
Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.
З урахуванням наведених приписів, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 13.07.2019 по 06.12.2019 (день постановлення рішення суду).
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 згаданого Кодексу).
За змістом статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 9,77,90,242-246,295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №711 від 13 червня 2019 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №125 о/с від 12.07.2019 про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 13.07.2019.
Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 13.07.2019 по 06.12.2019.
Постанову в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника слідчого відділення Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області допустити до негайного виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова