Справа № 400/1549/19
Суддя: Запорожан Д.В.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2019 р.м.ОдесаСправа № 400/1549/19
Головуючий в 1 інстанції: Устинов І. А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Запорожана Д.В.,

суддів Осіпова Ю.В., Танасогло Т.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до управління ДАБІ у Миколаївській області про скасування рішення № 58-С від 14.07.2017 року.

Свої позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтувала незаконністю спірного рішення.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2019 року позов задоволено. Скасовано спірне рішення.

В апеляційній скарзі управління ДАБІ у Миколаївській області просить скасувати вищенаведене рішення в частині відмовлених позовних вимог, як таке, що прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права і прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з обґрунтованості даного позову та наявності підстав для його задоволення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 29.08.2016 року ОСОБА_2 було отримано будівельний паспорт на об`єкт: «Двоповерховий житловий будинок з господарчими спорудами» за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер містобудівного кадастру 663.

26.09.2016 року було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та присвоєно індивідуальний номер МК 36 від 26.09.2016 року.

Після завершення будівництва, позивачем 19.04.2019 року було подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта: «Двоповерховий житловий будинок з господарчими спорудами» за адресою: АДРЕСА_1 (вх. № ) 1464/22.03-06 від 19.04.2019 року.

02.05.2019 року за вих. № 1464/22.03-06 від управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради було отримано лист, згідно якого Управління ДАБК Миколаївської міської ради, відповідно до п. 19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461, було повернуто надану декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. З цього ж листа, позивачу стало відомо, що рішенням Управління ДАБІ у Миколаївської області, дію будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (Двоповерховий житловий будинок з господарчими спорудами) було скасовано.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_2 07.05.2019 року за вх. № 2241-23-19, подано заяву до відповідача з проханням надати копію документа, згідно з яким скасовано дію будівельного паспорту.

10.05.2019 року позивачем отримано лист від відповідача за вих. № 1014-1524-19 з копією відповідного документу.

Відповідно до рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області № 58-с від 14.07.2017 року «Про скасування» було скасовано дію виданого позивачу управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 29.08.2016 року №15-2221 на об`єкт «Двоповерховий житловий будинок з господарчими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ». Управлінням проведена планова перевірка на об`єкті нагляду, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час перевірки встановлено, що будівельний паспорт №15-2221 виданий ОСОБА_2 29.08.2016, видано з порушенням, а саме з порушенням державних будівельних норм - п.3.25*, таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92**» Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, не забезпечивши мінімальні протипожежні відстані між житловим будинком, що передбачено збудувати, та існуючим сусідським будинком, не визначено відстані від об`єкта будівництва до вулиці (дороги).

За фактом виявленого порушення відповідачем було складено акт та в подальшому прийнято рішення №58-с від 14.07.2017 про скасування виданого будівельного паспорту від 29.08.2016 №15-2221 на об`єкт «Двоповерховий житловий будинок з господарськими спорудами по АДРЕСА_1 (забудовник - ОСОБА_2 ).

Крім того, відповідачем за фактом виявленого порушення був складений відповідний протокол та в подальшому винесена постанова про закриття справи про адміністративне правопорушення №52 від 25.07.2017 у відношенні архітектора, який видав будівельний паспорт.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності, затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законом порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедурні питання здійснення заходів державного архітектурно- будівельного нагляду визначені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698, державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється у порядку проведення планових, позапланових, документальних та камеральних перевірок.

За змістом пункту 3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є:

1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "'Про архітектурну діяльність, органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Згідно пункту 9 Порядку № 698 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції, який затверджується до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Планова перевірка об`єкта нагляду проводиться не частіше ніж один раз на півроку з виїздом на об`єкт нагляду.

За приписами п.п. 10,11 Порядку № 698 планові перевірки проводяться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Держархбудінспекція не пізніше ніж за сім календарних днів до дня проведення планової перевірки надсилає об`єкту нагляду письмове повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення із зазначенням строків проведення перевірки та періоду, за який проводитиметься перевірка.

З вищенаведених норм закону вбачається, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Виходячи з вищевикладеного, судом встановлено, що відповідач не повідомляв позивача про підстави проведення перевірки, не ознайомив його з актом перевірки та надсилав жодного письмового повідомлення про проведення перевірки, тим самим позбавив позивача на захист свого права, оскільки скасування дії будівельного паспорту може привести до зупинення будівництва.

У матеріалах справи відсутній будь-який доказ того, що відповідач повідомляв позивачку про проведення перевірки або ознайомлював її з Актом перевірки. Таким чином, відповідачем порушено право позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08.11.2019 року по справі №400/2866/18 та від 07.02.2019 у справі №201/3017/17.

Позивач самостійно дізналася про порушення своїх прав, отримавши 10.05.2019 року лист-відповідь відповідача на звернення ОСОБА_2 до Управління з заявою після отримання позивачкою листа Управління ДАБК Миколаївської міської ради про повернення поданої нею декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Апелянт у спірному рішенні вказує, що позивачем порушено норми ДБН, а саме п.3.25*, таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92**» Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, не забезпечивши мінімальні протипожежні відстані між житловим будинком, що передбачено збудувати, та існуючим сусідським будинком, не визначено відстані від об`єкта будівництва до вулиці (дороги).

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

У вимогах забудови земельної ділянки, які входять у склад будівельного паспорту, зазначено мінімальну допустиму відстань від об`єкта до межі земельної ділянки, а саме - 1,5 м, що не порушує вимоги п.325* ДБН 360- 92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Жодна з зазначених вимог не порушена позивачем під час видачі будівельного паспорту, а відповідачем в свою чергу не доведено перед судом порушення додатку 3.25. ДБН 360- 92** у складених матеріалах.

Крім того, схему забудови земельної ділянки складено у масштабі М 1:500, на ній наведені всі наявні будівлі і відстані до них, тому твердження інспектора про відсутність відстаней є хибним.

Також, судова колегія зазначає, що нанесення існуючих будівель у певному масштабі (в даному випадку М 1:500) вже встановлює чіткі відстані стосовно їх просторового положення одна відносно одної.

Пунктом 32 № 698 визначено, що у разі складання рішення про зупинення або скасування дії таке рішення надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення».

Виходячи з доказів, наданих сторонами до суду, відповідачем не було дотримано вимог п.32 Порядку № 698 під час оформлення результатів нагляду, жодного документу, що підтверджує дотримання зазначених вимог відповідачем не надано до матеріалів справи.

Також п. 32 Порядку № 698 визначено, що «Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції».

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що відповідач не оприлюднив зазначену інформацію на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оформлення результатів нагляду здійснено відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства України.

Окрім того, відповідно до вимог ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб?єкта владних повноважень обов?язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію суду не довів та не обґрунтував її належним чином. Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість даного позову та наявність підстав для його задоволення.

Частиною 1 ст. 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги, колегія суддів, вважає не суттєвими та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції.

Дану справу було розглянуто судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно ч.1 ст.263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування рішення № 58-С від 14.07.2017 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.В. Запорожан

Судді: Ю.В. Осіпов

Т.М. Танасогло