Справа № 540/1409/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1409/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельниченко В.В.,

за участю представників

позивача Головченко Р.В.

відповідача Пахотіної О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Приорітет-1" до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, стягнення майнової шкоди,

встановив:

11 липня 2019 р. Приватне підприємство "Приорітет - 1" (далі - позивач, "Приорітет-1") звернулося до суду з позовом до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі - відповідач, Митниця ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі), в якому, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості товарів № UA508010/2019/000002/2 від 19.04.2019 року;

- стягнути з Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, буд. 13, за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства "Приорітет - 1", Україна, 74300, Херсонська область, м. Берислав, вул. Губайдуліна, 1, суму завданої майнової шкоди у розмірі 21 084,00 грн.

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що у квітні 2019 року згідно до умов укладеного зовнішньоекономічного контракту № 26/03 від 26.03.2019 р. та на підставі супроводжувальних документів продавець - компанія CENTRALNA ENERGOREMONTNA BAZA, EAD здійснив на адресу покупця - ПП "Приорітет-1" поставку товару - "частини трансформаторів електричних, а саме осердя із електротехнічної сталі, у формі пластин б/у, шириною 100-600 мм, довжиною 500-4000 мм. Товщина 0,30-0,35 мм. Відповідно до специфікації № 1 від 26.03.2019 р. строк поставки - протягом семи робочих днів з моменту оплати товару. Умови оплати - 100% передоплата вартості товару протягом 3 (трьох) банківських днів після підписання відповідної специфікації та партії товару. Кількість товару - 22 тонни, загальною вартістю 8 800 євро. Під час декларування вказаного товару позивачем відповідно до ст. 57, 58 Митного кодексу України було самостійно визначено митну вартість товарів, яка склала 8000 євро. З метою митного оформлення товару та на підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем надано Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі повний пакет документів, передбачений ст. 53 МК України. Проте, 19.04.2019 року відповідачем прийнято рішення UA508010/2019/000002/2, яким за резервним методом на рівні 2,6845 євро/кг скориговано митну вартість товару на суму 53590,0000 євро. Позивач вважає, що оскаржуване рішення відповідача про коригування митної вартості товару є протиправним, оскільки надані для митного оформлення документи ідентифікують товар та містять об`єктивні і достовірні дані, що піддаються обчисленню та підтверджують ціну товару, що підлягала сплаті декларантом на користь продавця, тобто підтверджують митну вартість товару за ціною договору. Крім того, позивач надав до митного органу інформацію та документи про те, що ПП "Приорітет-1" вже імпортував ідентичні товари. При цьому, позивач наголошує, що обставини, на які відповідач вказує в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, жодним чином не спростовують митної вартості, яка була зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для коригування такої митної вартості. Додатково позивач звертає увагу на те, що внаслідок прийняття відповідачем протиправного рішення про коригування митної вартості, позивач був змушений оплатити понаднормовий простій транспортного засобу в сумі 21 084,00 грн., а тому вказана сума, на думку позивача, підлягає відшкодуванню на підставі ст. 1173 ЦК України.

Ухвалою суду від 29.07.2019 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 16.08.2019 року вирішено розгляд даної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 18.09.2019 року.

21.08.2019 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, у якому вказує, що під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості заявленого у митній декларації № UA508010/2019/001898 товару, при перевірці поданих документів, що підтверджують числові значення складових митної вартості посадовою особою митного органу візуально виявлено наступні розбіжності, а саме: відмінності підпису директора ПП "Приорітет-1" ОСОБА_1 у зовнішньоекономічному контракті №26/03 від 26.03.2019р та специфікації до нього №1 від 26.03.2019р.; у контракті та специфікації підпис директора "Центральна Енергоремонтна База" ЕАД Олександра Мавродієва відрізняється від його ж підпису в комерційній пропозиції, прайс-листі та листі постачальника датованому від 23.04.2019, адресованому директору ПП "Приорітет-1"; в копії митної декларації країни відправлення № МИМ:19ЕЮ005807АА715356 від 13.04.2019р. наявні розбіжності у номері інвойсу, зокрема у митній декларації країни відправлення зазначено рахунок від 08.04.2019р. №13, у той час як до митного оформлення декларантом подано інвойс від 11.04.2019р. №, в якому наявна інформація щодо попереднього рахунку від 08.04.2019р. №, що також відрізняється від номеру рахунку в експортній декларації; встановлено суперечність відомостей щодо вартості товару, зокрема у копії митної декларації країни відправлення заявлено кількість товару вагою 20000 кг. з вартістю 8800 євро, в митній декларації поданій до митного оформлення в режимі імпорт задекларовано товар вагою 20000 кг. з вартістю 8000 євро. Також відповідач вказує на те, що до митного оформлення було надане: платіжне доручення №6905 від 03.04 2019, відповідно до якого позивачем було сплачено за контрактом №26/03 від 26.03.2019 р., згідно специфікації №1 від 26.03.2019, 8800 ( вісім тисяч вісімсот) євро, що не відповідає вартості товару, заявленій в митній декларації; в наданому декларантом висновку про вартісні характеристики товару В-106 від 5.04.2019 задекларований товар класифіковано за УКТ ЗЕД як "сталь електротехнічна" за кодом 72, в той час, як було зазначено вище, в декларації зазначена інша класифікація товару. За товарною позицією 8504 УКТ ЗЕД як частини трансформаторів. Крім того, відповідач зазначає, що згідно правил ІНКОТЕРМС 2010 на умовах поставки FCA,Софія покупець зобов`язаний самостійно укласти договір перевезення товару від місця поставки до кордону України. Проте позивач під час митного оформлення товару не надав належних доказів вартості перевезення товару, яка входить до складових митної вартості товару відповідно до ч. 10 ст.58 МК України. У зв`язку з наявністю обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів, відповідачем прийнято оскаржуване рішення, яким митну вартість товару було скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митному органі за митною декларацією № ПА500090/2019/001859 від 10.02.2019. Рівень митної вартості товару складає 2,6845 євро/кг.

Протокольною ухвалою суду від 18.09.2019 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 01.10.2019 року.

Ухвалою суду від 01.10.2019 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 04.10.2019 року.

Протокольною ухвалою суду від 04.10.2019 року оголошено перерву в судовому засіданні до 19.11.2019 року.

Судове засідання, призначене на 19.11.2019 року, не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Дубровної В.А. на лікарняному, призначено судове засідання на 22.11.2019 року.

Протокольною ухвалою суду від 22.11.2019 року оголошено перерву в судовому засіданні до 26.11.2019 року.

В судовому засіданні 26.11.2019 р. суд вийшов до нарадчої кімнати до 27.11.2019 р., у зв`язку з чим вступну та резолютивну частини судового рішення проголошено 27.11.2019 р.

Дослідивши подані сторонами документи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши в сукупності надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини суд вказує про наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 26.03.2019 р. між постачальником компанією CENTRALNA ENERGOREMONTNA BAZA, EAD (Болгарія) та покупцем ПП "Приорітет-1" укладено контракт № 26/03, відповідно до якого постачальник на умовах FCA Болгарія, м. Софія 1220, вул. Локомотив (Инкотермс 2010) зобов`язується поставити і передати у власність, а покупець прийняти та оплатити товар, асортимент якого визначається в специфікації, яка є невід`ємною частиною контракту.

За домовленістю сторін поставка здійснюється за умови 100% передоплати вартості товару.

Згідно Специфікації № 1 від 26.03.2019 р. до Контракту № 26/03 від 26.03.2019 р., постачальник CENTRALNA ENERGOREMONTNA BAZA, EAD на умовах FCA Болгарія, м. Софія 1220, вул. Локомотив (Инкотермс 2010) повинен здійснити на адресу покупця ПП "Приорітет-1" поставку товару "Частини трансформатора, а саме осердя із електротехнічної сталі б/в. Пластини шириною 100-600 мм, довжиною 500-4000 мм. Товщина 0,30-0,35 мм. Митний код - 8504", у кількості 22 тонни, за ціною 400,00 євро за тонну, загальною вартістю 8800,00 євро.

Відповідно до умов вказаного контракту та специфікації позивач отримав вказаний вище товар у кількості 20 тон.

Для здійснення митного оформлення товару, поставленого за вказаним контрактом, позивачем через представника до сектору митного оформлення митного поста "Херсон - центральний " Митниці ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі 15.04.2019 р. було подано митну декларацію № UA508010/2019/001898, відповідно до якої митна вартість товару визначена позивачем за шостим резервним методом та визначено розраховану декларантом вартість товару у валюті 8 000,00 євро.

Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист б/н від 11.04.2019,

- інвойс від 11.04.2018;

- автотранспортна накладна №713896 від 12.04.2019

- заявка на придбання товару №19/03 від 19.03.2019

- платіжний документ, що підтверджує факт оплати Товару №6905 від 03.04.2019;

- довідка про підтвердження вартості перевезення вантажу № 12 від 15.04.2019,

- прейскурант виробника товару №1 від 11.03.2019

- висновок про вартісні характеристики товару В-106 від 15.04.2019

- зовнішньоекономічний договір купівлі - продажу №26/03 від 26.03.2019 р.,

- специфікація N1 від 26.03.2019

- договір про надання послуг митного брокера №772 від 24.04.2018;

- договір транспортного експедирування №0204 від 02.04.19

- інформація про позитивні результати державних видів контролю №4007101 від 15.04.2019

- копія митної декларації країни відправлення МШМ: 19ВС005807АА715356 від 13.04.2019.

При здійсненні перевірки вказаної митної декларації за допомогою автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) виявлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну.

Так, за результатами перевірки змісту контракту № 26/03 від 26.03.2019 р. та інших наданих до митного оформлення документів відповідачем було встановлено наявність у них розбіжностей та невідповідностей, внаслідок чого на підставі ч. 3 ст. 53 МК України було запропоновано ПП "Приорітет-1" надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника.

У відповідь на повідомлення митного органу стосовно надання додаткових документів, позивачем додатково було надано комерційну пропозицію №1 від 12.03.2019 року.

19.04.2019 року Митницею ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі прийнято рішення №UA508010/2019/000002/2 про коригування митної вартості товарів, згідно якого відкоригована митна вартість товару склала 53 690,00 євро, яке є предметом оскарження у даній справі.

За своїм змістом вказане рішення містить причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, зокрема, зазначено, що декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності. Особистий підпис директора ПП "Приорітет-1" ОСОБА_1 у зовнішньоекономічному контракті №26/03 від 26.03.2019р та специфікації до нього №1 від 26.03.2019р. має суттєві відмінності. У поданому до митного оформлення прас-листі від 11.03.2019 р. № 1 відсутня інформація щодо товару. У прас-листі від 11.03.2019 року № 1 та у комерційній пропозиції від 12.03.2019 р. № 1 відсутня інформація щодо ідентифікації особи, якою підписано вказані документи. У поданому до митного оформлення висновку про вартісні характеристики товару від 15.04.2019 р. № Вэ-106 здійснено оцінку товару "сталь електротехнічна", в той час, як до митного оформлення надано товар " частини трансформаторів..". Сталь електротехнічна класифікується у групі 72 УКТЗЕД, а товар, заявлений до митного оформлення, класифіковано у товарній позиції 8504 УКТЗЕД. У поданій до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення від 13.04.2019 р. № MRN19BG005807АА715356 зазначено рахунок фактуру за № 3 від 08.04.2019, пакувальний лист № 1БР, в той час, як у митній декларації, поданій до митного оформлення, надано рахунок від 11.04.2019 р. № та пакувальний лист від 11.04.2019 б/н, тобто данні про комерційні документи, які зазначено у копії митної декларації країни відправлення, відрізняються від поданих до митного оформлення. Інформація щодо вартості партії товару, наведена у митній декларації країни відправлення, суперечить інформації, заявленій до митного оформлення, а саме, у копії декларації країни відправлення від 13.04.2019 р. № MRN19BG005807АА715356 заявлено кількість товару масою нетто 20 000 кг, вартість якої склала 8800 євро, у той час, як у поданій до митного оформлення митній декларації задекларовано 20000 кг вартістю 8000 євро. Серед документів, додатково наданих для підтвердження вартості наявний лист компанії "МТМ Internetional Mrtallhandel e.k. Import - Export" від 17.04.2019, що немає відношення до даної зовнішньоекономічної операції. Також зазначені у даному листі умови поставки товару не відповідають умовам поставки згідно зовнішньоекономічного контракту від 26.03.2019 р. № 26/03.

Також зазначено, що декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Вирішуючи питання про правомірність прийнятого відповідачем рішення про коригування митної вартості товару, суд вказує про наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Згідно з ч.1 ст.246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до ст.49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Згідно ч.1 ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 ст.52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Такими документами є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 МК України).

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі "Оцінка товарів для митних цілей", згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості виходячи з обраного декларантом методу. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, при декларуванні товару за митною декларацією № UA508010/2019/001898 позивач визначив митну вартість товару у сумі 315 223,69 грн. ( графа 12 митної декларації) за шостим резервним методом, що підтверджується графою 43 митної декларації.

У ході розгляду справи представником позивача надано до суду письмові пояснення, за змістом яких зазначає, що митна вартість за декларацією № UA508010/2019/001898 у розмірі 315 223,69 грн. була визначена декларантом відповідно до вимог ст. 60 МК України за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, які імпортувалися підприємством з тієї ж країни (Болгарія) від того ж відправника у листопаді, грудні 2018 року. Митна вартість була сформована з розрахунку 0,59 доларів США за 1 кг, тобто 11800 доларів США за 2000 кг., що в еквіваленті на дату подання декларації становило 315 223,69 грн.

На підтвердження вказаних обставин представником позивача надано до суду копії митних декларацій № UA508010/2018/005151 та № UA508010/2018/005280, за якими було задекларовано подібний (аналогічний) товар.

Суд враховує ту обставину, що копії вказаних митних декларацій на підтвердження обраного методу визначення митної вартості товару не були надані позивачем до митного оформлення товару, чим порушено приписи ч.1 ст.53 МК України.

Разом з тим суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, серед іншого:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. (ч. 3 ст. 54 МК України)

Відповідно до ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування тощо.

Системний аналіз вказаних приписів Митного кодексу України у їх взаємозв`язку з положеннями статті 19 Конституції України свідчить про те, що здійснюючи контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявленої декларантом, орган доходів і зборів зобов`язаний перевірити числове значення заявленої митної вартості, наявність в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та у разі необхідності запитати від декларанта додаткові відомості (документи). У випадку встановлення тієї обставини, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, органом доходів і зборів приймається рішення про коригування митної вартості товару.

Як було вище встановлено судом, під час здійсненню контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, заявленої декларантом, відповідачем було запропоновано ПП "Приорітет-1" надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника.

При цьому, документи, які б підтверджували числове значення заявленої митної вартості за резервним методом (315 223,69 грн.), яка відрізняється від фактурної вартості товару (241 942,1910 грн.), відповідачем у декларанта не запитувалися.

За наслідком розгляду наданих позивачем документів для митного оформлення товару за митною декларацією № UA508010/2019/001898 Митницею ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів, у пункті 16 якого відображена загальна сума за розрахунком (фактурна вартість товару) 241 942,1910 грн. та у пункті 17 зазначено заявлені декларантом складові митної вартості нарахування до ціни договору 18 929,00 грн.

При цьому графа 33 оскаржуваного рішення містить обставини його прийняття, зокрема, що заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено неповні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість) достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності, а саме:

- відмінності у особистому підписі директора ПП "Приорітет-1" ОСОБА_1 у зовнішньоекономічному контракті від 26.03.2019 року № 26/03 та специфікації до нього від 26.03.2019 р. № 1;

- відсутність у прайс-листі від 11.03.2019 року №1 вартісної інформації щодо товару;

- відсутність у прайс-листі від 11.03.2019 року № 1 та комерційній пропозиції від 12.03.2019 р. № 1 інформації щодо ідентифікації особи, якою підписано вказані документи;

- у поданому до митного оформлення висновку про вартісні характеристики товару від 15.04.2019 р. № Вэ-106 здійснено оцінку товару "сталь електротехнічна", в той час, як до митного оформлення надано товар " частини трансформаторів..";

- у поданій до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення від 13.04.2019 р. № MRN19BG005807АА715356 зазначено рахунок фактуру за № 3 від 08.04.2019, пакувальний лист № 1БР, в той час, як у митній декларації, поданій до митного оформлення, надано рахунок від 11.04.2019 р. № та пакувальний лист від 11.04.2019 б/н;

- інформація щодо вартості партії товару, наведена у митній декларації країни відправлення, суперечить інформації, заявленій до митного оформлення;

- серед документів, додатково наданих для підтвердження вартості наявний лист компанії "МТМ Internetional Mrtallhandel e.k. Import - Export" від 17.04.2019, що немає відношення до даної зовнішньоекономічної операції;

- декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний із договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Проте, суд зазначає, що зазначені у пункті 33 оскаржуваного рішення недоліки та розбіжності у поданих до митного оформлення документах мали б місце у випадку визначення декларантом митної вартості товару за основним методом, тобто за ціною договору.

Натомість, як встановлено судом, при здійсненні митного оформлення товару за митною декларацією № UA508010/2019/001898 декларантом обрано резервний метод, проте вказана обставина залишилася поза увагою митного органу під час розгляду документів, поданих декларантом для митного оформлення товару, та, як наслідок, не була покладена в основу прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів № UA508010/2019/000002/2 від 19.04.2019 року.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про те, що рішення Митниці ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі про коригування митної вартості товарів № UA508010/2019/000002/2 від 19.04.2019 року є необґрунтованим, оскільки прийнято без урахування фактичних обставин, які мали місце при його прийнятті, а відтак позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування вказаного рішення підлягають задоволенню.

Щодо вимог позивача про стягнення з Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі суми завданої майнової шкоди у розмірі 21 084,00 грн., суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що ПП "Приорітет-1" внаслідок неможливості своєчасного митного оформлення товару був вимушений сплатити вартість понаднормового простою транспортного засобу, який здійснював перевезення товару на підставі договору транспортного експедирування від 02.04.2019 р., укладеного між позивачем та ТОВ "Нота Логістік".

Загальні підстави відшкодування завданої шкоди внормовано положеннями Глави 82 Цивільного Кодексу України, зокрема статтями 1173, 1174, та статтею 22 цього Кодексу.

Умовою для притягнення до відповідальності за завдану шкоду є наявність протиправних дій або бездіяльності, наявність шкоди та безпосередній причинний зв`язок між дією або бездіяльністю і шкодою.

Митним Кодексом України, зокрема, статтями 260,261,269 передбачено можливість у певних випадках здійснювати митне оформлення товару та випуск його у вільний обіг на підставі тимчасової або додаткової декларації, з можливістю подальшої зміни, відкликання та визнання митної декларації недійсною.

Позивач наданим йому правом щодо оформлення тимчасової декларації не скористався, відтак, понесення ним витрат, пов`язаних із оплатою перебування автомобіля на стоянці на підставі договору транспортного експедирування від 02.04.2019 р., не має безпосереднього причинного зв`язку з діями митного органу, який здійснював покладені на нього положеннями Митного Кодексу України обов`язки щодо контролю правильності визначення митної вартості товарів, що унеможливлює задоволення адміністративного позову в цій частині.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.05.2018 р. по справі № 803/2170/14.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

Оцінивши докази, наявні в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню в частині визнання протиправним та скасування рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості товарів № UA508010/2019/000002/2 від 19.04.2019 року. Вимоги позивача щодо стягнення з відповідача майнової шкоди задоволенню не підлягають.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

При цьому суд виходить з положень, закріплених в п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень, де вказано, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Щодо розподілу судового збору, то суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Виходячи з розміру задоволених позовних вимог суд приходить до висновку, що сплачених позивачем судовий збір підлягає частковому стягненню з відповідача в сумі 6 636,00 грн.

Керуючись статтями 9, 139, 241- 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Приватного підприємства "Приорітет-1" (місце знаходження 74300, Херсонська область, м. Берислав, вул. Губайдуліна, буд. 1, ) до Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (місцезнаходження 73000, Херсонська область, м. Херсон, вул. Гоголя, 13, ) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, стягнення майнової шкоди - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про коригування митної вартості товарів № UA508010/2019/000002/2 від 19.04.2019 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (місцезнаходження 73000, Херсонська область, м. Херсон, вул. Гоголя, 13, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства "Приорітет-1" (місце знаходження 74300, Херсонська область, м. Берислав, вул. Губайдуліна, буд. 1, ) судовий збір в сумі 6 636,00 грн. (шість тисяч шістсот тридцять шість грн. 00 коп.).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 06 грудня 2019 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 108020200