Справа № 540/2080/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/2080/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Собчук Є.В.,

за участю:

представника позивача - Васьової А.В.,

представника відповідача - Шахова В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліка" про вжиття заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності,

встановив:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області (далі - позивач) звернулося з позовною заявою до Товариство з обмеженою відповідальністю "Ліка" (далі - відповідач), в якій просить застосувати до відповідача захід реагування у вигляді зупинення подальшої експлуатації приміщень та території ринку ТОВ "Ліка" за адресою: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8-а, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту шляхом заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Ліка" використовувати приміщення та територію ринку ТОВ "Ліка" (місце розташування: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8-а), окрім робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, до повного усунення порушень.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що керуючись положеннями Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", згідно наказу Головного управління ДСНС України у Херсонській області від 18.07.2019 р. № 178 посадовими особами позивача проведено планову перевірку стану пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту приміщень та території ТОВ "Ліка". За результатами перевірки виявлено ряд порушень, які зафіксовані в акті перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 23.08.2019 р. № 279. Крім того, визначено ступінь ризику суб`єкта господарювання з урахуванням значення прийнятого ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки - високий. Зазначає, що акт перевірки відповідачем підписаний без зауважень, перевірка не оскаржувалася, заперечення не надавались. У зв`язку з тим, що порушення становлять небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей необхідно припинити експлуатацію приміщення, будівель та території ринку ТОВ "Ліка" до повного усунення виявлених перевіркою порушень.

Ухвалою від 04.10.2019 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 30.10.2019 р. на 13:00 год.

Протокольною ухвалою від 30.10.2019 р. за клопотання представника відповідача відкладено розгляд справи на 25.11.2019 р. на 09:00 год.

12.11.2019 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечує проти позовних вимог та просить відмовити в задоволенні позову. Свою позицію мотивує тим, що під час проведення перевірки посадовими особами позивача порушено вимоги ст.10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст.57 Конституції України, а саме: не внесено записи до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю), проігноровано недопуск до перевірки, не повідомлено директора про права та обов`язки. Крім того, обраний захід реагування не в повній мірі відповідає критеріям пропорційності, тобто позивачем не доведено, що саме у такий спосіб буде досягнуто справедливого балансу між публічними інтересами та інтересами відповідача. Зазначає, що у даній справі підлягають застосуванню положення п.3 ч.1 ст.204 КАС України, оскільки у 2018 році позивач звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з аналогічним позовом (справа № 540/2307/19). Вважає, що оскільки позивачем не наведено нормативно-правового обґрунтування порядку вчинення певних дій посадовими особами для встановлення порушень, вказаних у акті, то останній не є носієм доказової інформації.

15.11.2019 р. від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно з якою підтримує позовні вимоги. Зазначає, що під час перевірки посадовими особами відповідача дотримано вимоги діючого законодавства України. Так, в журналі реєстрації заходів державного нагляду (контролю) не внесено запис, оскільки відповідачем не надавався такий журнал; повідомлення про проведення планової перевірки заздалегідь вручено уповноваженому представнику відповідача, а тому відповідач мав можливість залучити адвоката для представництва інтересів під час проведення перевірки; посадовими особами до проведення перевірки проінформовано відповідача про його права та обов`язки; представник позивача без перешкод був допущений до проведення планового заходу, а припис та акт перевірки отримано та підписано директором без зауважень. Зазначає, що рішення у справі № 540/2307/18 набрало законної сили 19.01.2019 р. та стосується результатів позапланової перевірки, яка проведена 05.10.2018 р. Крім того, обраний захід реагування відповідає положенням Кодексу цивільного захисту України.

Ухвалою від 25.11.2019 р. за клопотанням представника відповідача відкладено розгляд справи на 02.12.2019 р. на 13:00 год.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги з підстав, вказаних у позові та відповіді на відзив.

Представник відповідача заперечував проти позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до п.36 наказу Головного управління ДСНС України у Херсонській області від 18.07.2019 р. № 178 "Про проведення планових та позапланових перевірок" головному фахівцю Корабельного районного відділу м.Херсона ГУ ДСНС України у Херсонській області капітану служби цивільного захисту ОСОБА_1 доручено в період з 19 по 23 серпня 2019 року здійснити планову перевірку стану пожежної та техногенної безпеки території та приміщень ТОВ "Ліка" за адресою: м.Херсон, вул.Патона, 8-а, вул.Дорофеєва, 34.

02.08.2019 р. заступником начальника Корабельного районного відділу м.Херсона ГУ ДСНС України у Херсонській області сформовано повідомлення № 77/38/1594 про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю).

У період з 19 по 23 серпня 2019 року на підставі наказу Головного управління ДСНС України у Херсонській області від 18.07.2019 р. № 178, посвідчення на проведення перевірки від 19.08.2019 р. № 300 головним фахівцем Корабельного районного відділу м.Херсона ГУ ДСНС України у Херсонській області Костогризом М.В. проведено планову перевірку щодо дотримання ТОВ "Ліка" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за адресою: м.Херсон, вул.Патона, 8-а.

За результатами перевірки складно акт від 23.08.2019 р. № 279, яким зафіксовано високий ступінь ризику суб`єкта господарювання та ряд порушень вимог Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 р. № 1417 (далі - Правила № 1417).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно ст.66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V (далі - Закон № 877).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону № 877 заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частинами 11 та 12 статті 4 Закону № 877 передбачено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання).

Планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (ч.1 ст.5 Закону № 877).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч.1 ст.7 Закону № 877).

Положеннями ч.4 ст.5 Закону № 877 визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомленням від 02.08.2019 р. № 77/38/1594, врученим під підпис посадовій особі відповідача - Онопрієнку Ю .М. 06.08.2019 р., останнього повідомлено про проведення планової перевірки додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТОВ "Ліка", за адресою: м.Херсон, вул.Патона, 8-а, вул.Дорофеєва, 34.

Суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про те, що під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) перевіряючим порушено ст.10 Закону № 877, а саме: не проінформовано про права та обов`язки суб`єкта господарювання, не внесено запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю), проігноровано недопуск до перевірки, з огляду на наступне.

За змістом ст.10 Закону № 877 суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо, зокрема: суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання).

Форма та Порядку ведення Журналу відвідання суб`єктів підприємницької діяльності контролюючими органами (Журнал реєстрації перевірок) затверджені наказом Державного комітету України з питань розвитку підприємництва від 10.08.1998 р. № 18 (далі - Порядок № 18).

Відповідно до п.1 Порядку № 18 впровадження журналу здійснюється суб`єктами підприємницької діяльності на добровільних засадах на підставі статті 7 Указу Президента України від 23.07.1998 р. № 817/98 "Про деякі заходи з дерегулювання підприємницької діяльності".

Відмова особи, що здійснює перевірку, від підпису в журналі є підставою для недопущення його до проведення перевірки (п.9 Порядку № 18).

Суб`єкт підприємницької діяльності має право у триденний строк надіслати письмове повідомлення до відповідного контролюючого органу про факт відмови особи, що здійснює перевірку, від підпису в журналі (п.10 Порядку № 18).

В графі "Примітки" суб`єкт підприємницької діяльності може зафіксувати свої зауваження або зробити окремі примітки (п.11 Порядку № 18).

З аналізу вказаних норм вбачається, що ведення Журналу реєстрації перевірок є добровільним, а відтак і внесення до нього відомостей про проведення заходів державного нагляду (контролю) можливе лише за його наявності та наданні його особам, що здійснюють перевірку.

Відповідачем не надано до суду жодних доказів на підтвердження наявності такого журналу на підприємстві як на час перевірки, так і на час розгляду справи, а також того, що посадова особа позивача відмовилася від підпису в журналі.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_1 підтвердив факт інформування директора ТОВ "Ліка" ОСОБА_3 про права та обов`язки. Крім того, повідомив, що Журнал реєстрації перевірок відповідачем не надавався, до перевірки допущено без зауважень.

Про допуск до перевірки свідчить також відсутність будь-яких зауважень в акті перевірки та повідомлень до територіального органу ДСНС щодо порушень перевіряючим положень Закону № 877.

Вищевикладене свідчить про те, що суб`єкт господарювання допустив посадову особу позивача до здійснення планового заходу.

Згідно ч.6 ст.7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з актом перевірки, директор ТОВ "Ліка" ОСОБА_3 був присутнім під час здійснення планової перевірки, що не заперечується представником відповідача та підтверджується поясненнями свідка ОСОБА_1 .

За наслідками проведеної планової перевірки контролюючим органом складено акт від 23.08.2019 р. № 279, в якому відображено численні порушення відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме:

- не обладнано торгівельні кіоски та магазини, які розташовані на території ринку системою протипожежного захисту (автоматичною пожежною сигналізацією), чим порушено розділ V п.1.2. ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не обладнано територію ринку системою оповіщення людей про пожежу (дзвінок, тоновий сигнал тощо), чим порушено розділ V п.1.2 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не виконано обробку вогнезахисним розчином дерев`яних конструктивних елементів горищних приміщень та покриття, чим порушено розділ III п.2.5 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не узгоджено з органом ДСНС схему розміщення торговельних рядів, кіосків, павільйонів, палаток, магазинів та відкритого майданчику, на території ринку, чим порушено розділ III п.1 ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- відсутні відомості про пожежну небезпеку матеріалів, якими оздоблено стіни адміністративної будівлі (вагонка), чим порушено розділ ІІІ п.2.23 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не забезпечено наявність поздовжніх та поперечних проходів (проїздів) між групами кіосків (павільйонів) шириною не менше 4-ох метрів у просвіті з урахуванням відчинених дверей, чим порушено розділ V п.4. ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не доукомплектовано пожежний щит первинними засобами пожежогасіння згідно вимог норм належності: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт., чим порушено розділ V п.3.11 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- відповідальні особи за пожежну безпеку не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки, чим порушено розділ II п.16 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- лінії живлення кожного побутового кондиціонера, не забезпечено автономними пристроями електричного захисту, чим порушено розділ IV п.2.26 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не забезпечено приміщення відповідними знаками безпеки згідно ДСТУ 180 6309:2007, чим порушено розділ II п.8 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не зобов`язано посадових осіб, які здійснюють господарську діяльність на території ринку провести технічне обслуговування вогнегасників, чим порушено розділ V п.3.17 ППБУ, наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- під електрорезетки, які встановлені на горючій основі, не підкладено суцільний негорючий матеріал, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м, чим порушено розділ IV п.1.17 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- допускається експлуатація тимчасової електромережі в кіосках, павільйонах, чим порушено розділ IV п.1.8 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не заключено лампи розжарювання у світильники із суцільного захисного скла, чим порушено розділ IV п.1.18 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- допускається в кіосках, павільйонах підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, чим порушено розділ IV п.1.18 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- для кожного приміщення не розроблено та не затверджено інструкції про заходи пожежної безпеки, чим порушено розділ II п.4 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- допускається розміщення товару на шляхах евакуації і в проходах, чим порушено розділ III п.6 ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не виконано відстань між торгівельними рядами не менше ніж 2 метри, чим порушено розділ V, глава 6 п.1 ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не забезпечено ознайомлення з вимогами пожежної безпеки покупців за допомогою плакатів, іншої наочної агітації через гучномовну радіотрансляційну мережу, чим порушено розділ II п.2 ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- не проведено замір огору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, чим порушено розділ IV п.1.20 ППБУ, наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, чим порушено розділ IV п.1.6 ППБУ наказ МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа;

- допускається встановлення балонів з горючими газами, чим порушено розділ IV, п.4 ППБ на ринках України наказ МВС України № 470 від 06.06.2017 р., ризик настання негативних наслідків - пожежа.

Дослідивши акт перевірки від 23.08.2019 р. № 279, суд приходить до висновку, що останній відповідає вимогам Закону № 877 та в ньому зафіксовано детальний опис порушень з посиланням на відповідну вимогу законодавства, а відтак твердження представника відповідача, що документ не є носієм доказової інформації є безпідставними.

Згідно ч.7 ст.7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Визначення небезпечного чинника міститься у п.26 ч.1 ст.2 КЦЗ України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Відповідно до п.12 ч.1 ст.67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 статті 68 КЦЗ України обумовлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені ч.1 ст.70 КЦЗ України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Аналіз викладених положень дає підстави для висновку, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів.

При цьому, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи того чи іншого об`єкта є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єктах порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Разом з тим, захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

За приписами ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Аналізуючи виявлені за результатом проведеної планової перевірки відповідача порушення пожежної безпеки суд вважає, що існуючі порушення в їх сукупності можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що станом на момент розгляду справи порушення у сфері пожежної безпеки, які зафіксовані в акті планової перевірки від 23.08.2019 № 279, не усунено, що також не заперечує і представник відповідача.

Крім того, ТОВ "Ліка" не надано до суду доказів щодо оскарження у судовому порядку протиправності дій позивача щодо проведення перевірки із встановленими порушеннями у сфері пожежної і техногенної безпеки.

Натомість позивачем доведено обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, та необхідність застосування судом заходів реагування у вигляді повного зупинення подальшої експлуатації приміщень та території ринку ТОВ "Ліка" до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту.

Що стосується тверджень представника відповідача про необхідність застосування положень п.3 ч.1 ст.240 КАС України, суд зазначає наступне.

Згідно п.3 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Судом встановлено, що 09.11.2018 р. Головне управління ДСНС України у Херсонській області звернулося позовом до ТОВ "Ліка" щодо застосування заходу реагування у вигляді зупинення подальшої експлуатації приміщення на території ТОВ "Ліка" за адресою: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8а до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту шляхом заборони ТОВ "Ліка" використовувати приміщення та територію ТОВ "Ліка" (місце розташування: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8а), окрім робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, до повного усунення порушень (справа № 540/2307/18).

07.12.2018 р. Херсонським окружним адміністративним судом у справі винесено рішення, яким позов задоволено.

Підставою для застосування заходу реагування у вигляді зупинення подальшої експлуатації приміщення на території ТОВ "Ліка" у справі № 540/2307/18 стали результати позапланової перевірки, які зафіксовані в акті перевірки від 05.10.2018 р. № 188, в той час як у даній справі позов заявлено у зв`язку з виявленням порушень пожежної безпеки, які зафіксовано у акті планової перевірки від 23.08.2019 р. № 279.

Таким чином, справи № 540/2307/19 та № 540/2080/19 є різними, а тому положення п.3 ч.1 ст.240 КАС України не підлягають застосуванню.

Окрім цього, ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28.11.2019 р. поновлено ТОВ "Ліка" строк на апеляційне оскарження рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07.12.2018 р., відкрито апеляційне провадження та призначено справу до апеляційного розгляду на 17.12.2019 р. на 09:30 год.

Тобто рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07.12.2019 р. не набрало законної сили, а тому доводи представника відповідача про те, що ТОВ "Ліка" буде двічі притягнуто до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, є безпідставними.

Навпаки, наявність вказаної адміністративної справи свідчить про систематичність порушень пожежної безпеки, які допускаються ТОВ "Ліка" на протязі мінімум двох років (2018-2019), фіксуються посадовими особами ДСНС, однак ігноруються та не усуваються відповідачем, що є додатковим свідченням необхідності застосування заходів реагування до ТОВ "Ліка".

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги Головного управління ДСНС України у Херсонській області є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області (73000, м.Херсон, вул.Молодіжна, 6, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліка" (73000, м.Херсон, вул.Грецька, 15, ) про вжиття заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності задовольнити.

Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ліка" (73000, м.Херсон, вул.Грецька, 15, ) захід реагування у вигляді зупинення подальшої експлуатації приміщень та території ринку ТОВ "Ліка" за адресою: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8-а, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту шляхом заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Ліка" (73000, м.Херсон, вул.Грецька, 15, ) використовувати приміщення та територію ринку ТОВ "Ліка" (місце розташування: Херсонська область, м.Херсон, вул.Патона, 8-а), окрім робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, до повного усунення порушень.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 06 грудня 2019 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 108010200