Справа № 357/12563/19
Суддя: Бондаренко О. В.
Дата ухвалення: 2019-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

06 грудня 2019 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відвід судді Ярмоли О.Я., у справі за позовом ОСОБА_1 до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

04.12.2019 року ОСОБА_1 подав до суду заяву, про відвід судді Ярмоли Оксани Яківни, яка передана для розгляду 05.12.2019 року, обґрунтовуючи тим, що у провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (суддя Ярмола О.Я.) знаходиться адміністративна справа №357/12563/19 2-а/357/363/19, за його позовом до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Вважає, що суддя Ярмола Оксана Яківна не може брати участь у розгляді його справи і підлягає відводу, оскільки є сумніви в її неупередженості. 14.11.2019 року відбулося судове засідання, на яке він не зміг прибути з причини неналежного його повідомлення, про час і місце розгляду справи. Доказом цього є штемпель на конверті, який підтверджує дату відправлення йому повістки лише 14.11.2019 року. Під час засідання було складено довідку про те, що відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється. Згідно ч. 8 ст. 205 КАС України в разі неявки в судове засідання учасників справи постановляється ухвала про відкладення розгляду справи. Ст. 205 КАС України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їхні представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У разі повторної неявки повідомленого належним чином відповідача в судове засідання, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів. За клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд у випадку, визначеному пунктом 3 частини третьої цієї статті. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки. Наслідки, визначені частинами третьою та п`ятою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання. У разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно. Про відкладення розгляду справи постановляється ухвала. Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта. Під час ознайомлення зі справою 29.11.2019 року жодної ухвали в матеріалах справи ним виявлено не було. Враховуюче вище викладене та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, просить задовольнити заяву про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмоли Оксани Яківни від розгляду справи № 357/12563/19, 2-а/357/363/19, за позовом ОСОБА_1 до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 04.12.2019 року заява ОСОБА_1 , про відвід судді Ярмоли О.Я., розподілена на суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О.В.

Дослідивши заяву ОСОБА_1 , про відвід судді Ярмоли О.Я., суд встановив наступні обставини.

Відповідно до змісту ч. 8, ч. 11 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.

Встановлено, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (головуючий суддя Ярмола Оксана Яківна) перебуває адміністративна справа № 357/12563/19, 2-а/357/363/19, за позовом ОСОБА_1 до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04.12.2019 року провадження у справі № 357/12563/19, 2-а/357/363/19 зупинено до вирішення заяви ОСОБА_1 , про відвід судді Ярмоли О.Я.

Ст. 124 Конституції України встановлює, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Разом із тим, положенням ч. 1, 2 ст. 6 КАС України також передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о. Бріюні, Хорватія, 17.10.2015р.) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади, як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

Суд враховує, що Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод(далі - КЗПЛ) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом (п. 1). Як зазначається у п. 11 Рекомендацій CM/Rec (2010) 12 Комітету ОСОБА_6 Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухвалених 17.11.2010 р., зовнішня незалежність не є прерогативою чи привілеєм, наданим для задоволення власних інтересів суддів. Вона надається в інтересах верховенства права та осіб, які домагаються та очікують неупередженого правосуддя. Незалежність суддів слід розуміти як гарантію свободи, поваги до прав людини та неупередженого застосування права. Неупередженість та незалежність суддів є необхідними для гарантування рівності сторін перед судом» (п. 11).

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, викладеною в рішеннях у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії», існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Також, у пунктах 28-32 рішення у справі «Газета «Україна - центр» проти України», Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. Аналогічна позиція висловлена ЄСПЛ й у пункті 66 рішення у справі «Бочан проти України».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у пункті 43 рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Так, підставою для відводу позивач вказує на незадоволення процесуальними рішеннями судді, оскільки 14.11.2019 року не відбулося судове засідання щодо розгляду його позовної заяви та в матеріалах справи відсутня ухвала про відкладення розгляду справи з 14.11.2019 року на 04.12.2019 року, що пов`язує з порушенням приписів КАС України.

Так, відповідно до ч. 8 ст. 205 КАС України про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Однак, відповідно до ч. 5 ст. 243 КАС України визначено перелік ухвал, які викладаються окремим документом та ч. 7 зазначеної статті передбачено, що ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, без викладення окремим документом.

Крім того, зазначена справа належить до категорії термінових адміністративних справ відповідно до параграфу 2 Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ КАС України та ст. 268 КАС України передбачено, що у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу (зокрема у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності) учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Оскільки мотивами позивача ОСОБА_1 для звернення до суду із заявою про відвід судді Ярмоли О.Я. були виключно рішення останньої, то в силу зазначеної норми процесуального права, такі мотиви не можуть бути підставою для відводу. Будь-які інші обставини із кола визначених законодавцем у ст.36 КАС України позивач у своїй заяві не навів.

Вирішуючи питання щодо відводу слід виходити із поняття упередженості судді в результаті розгляду справи, для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені, а в даному випадку будь-яких обґрунтованих доказів на підтвердження доводів заявника не подано.

Аналізуючи підстави, які зазначені заявником для відводу судді, суд вважає, що вони не є такими, що свідчать про упередженість судді, оскільки заявником не доведено конкретних фактів та наслідків цих фактів (обставин), які можуть вплинути на об`єктивність розгляду даної справи.

Суд приходить до висновку, що доводи позивача в частині упередженості судді не ґрунтуються на нормах КАС України, ним не зазначено і не доведено наявність обставин, які б вказували на необ`єктивність або упередженість головуючого судді. Незгода позивача із прийнятими судом процесуальними рішеннями не може слугувати підставою для усунення судді від розгляду цієї справи. Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності або неупередженості судді, або ж слугували підставою для відводу судді з інших підстав, не виявлено, а позивачем не наведено, а ні об`єктивних, а ні суб`єктивних критеріїв, які б породжували сумніви щодо відсутності безсторонності судді.

Отже, заява позивача ОСОБА_1 , про відвід судді Ярмоли О.Я., у справі за позовом ОСОБА_1 до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 36,40 КАС України,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , про відвід судді Ярмоли Оксани Яківни у справі за позовом ОСОБА_1 до капрала поліції другої роти першого батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Київської області Несвідоміна Олександра Павловича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяО. В. Бондаренко