Справа № 545/2630/19
Суддя: Шелудяков Л. В.
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 545/2630/19
Провадження № 2-а/545/96/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2019 р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі: головуючого судді Шелудякова Л.В., при секретарі Лабовкіній А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Полтавського районного суду Полтавської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шатурного Дмитра Анатолійовича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шатурного Д.А. про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 15.10.2019 року відповідачем відносно нього винесено постанову серії АУК №1625693 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.122 КУпАП про порушення ним п.12.3 Правил дорожнього руху та накладено штраф у розмірі 510 грн. З вказаною постановою не згоден оскільки вимірювання відповідачем швидкості руху здійснено приладом із функцією фото- та відео фіксації, але не у автоматичному, а у ручному режимі.

Відповідно до ст.40 Закону України «Про Національну поліцію» поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні.

Відповідач, будучи поліцейським, не мав права використовувати прилад з функціями фото- та відео фіксації не у автоматичному режимі.

Оскільки дана інформація отримана з неавтоматичного приладу «TruСam» невідомого походження він не може бути доказом. Відповідач тримав прилад у руках та в ручному режимі робив заміри швидкості автомобілів.

Крім того, постанову винесено із істотнім порушенням його прав та правових гарантій. Так, постанову винесено на місці вчинення правопорушення та відразу після його зупинки, а не за місцем знаходження відповідного органу, уповноваженого розглядати справу про адміністративне правопорушення, без складання протоколу та, надання йому часу на реалізацію його прав, відібрання він нього пояснень, ненадання можливості скористатись правовою допомогою, що є порушенням рішення Конституційного Суду України №5-рп/2015 від 26 травня 2015 року.

Враховуючи вказане, просив визнати постанову серії АУК №1625693 від 15.10.2019 року у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.122 КУпАП.

Позивач ОСОБА_1 надав до суду заяву в якій прохав справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити.

Відповідач - інспектор третього батальйону шостої роти Управління патрульної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції Шатурний Д.А. до суду направив відзив, в якому справу просив розглянути без його участі, позов не визнав з підстав викладених у відзиві, відповідно до якого пояснив, що за допомогою лазерного вимірювача швидкості TruCam LTI 20/20 (серійний номер ТС000755) було виявлено порушення Правил дорожнього руху, а саме водій транспортного засобу BMW 3201, д.н.з. НОМЕР_1 , рухався зі швидкістю 103 км/год., при цьому перевищив встановлене обмеження швидкості руху в населеному пункті на 53 км/год., чим порушив п.12.4 Правил дорожнього руху. На підставі ч.1 ст.35 Закону України «Про Національну поліцію» ним було зупинено транспортний засіб під керуванням ОСОБА_1 , встановлено факт вчинення адміністративного правопорушення, за яким передбачена відповідальність ч.3 ст.122 КУпАП у зв`язку з чим ним винесено постанову та накладено стягнення на ОСОБА_1 в розмірі 510 грн., зі змістом постанови позивача було ознайомлено та під підпис вручено йому копію відповідно до ст.285 КУпАП (а.с.19-26).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган посадова особа виносить постанову по справі.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що під час несення служби в Харківській області, на трасі М-03 в межах населеного пункту с.Травневе, 15.10.2019 року екіпажем патрульної поліції «6101» за допомогою лазерного вимірювача швидкості TruCам LTI 20/20 серійний номер ТС000755 виявлено, що водій транспортного засобу BMW 3201, номерний знак НОМЕР_1 , рухався зі швидкістю 103 км/год., при цьому перевищив встановлене обмеження швидкості руху в межах населеного пункту на 53 км/год., чим порушив п.12.4 Правил дорожнього руху.

Згідно п.12.4 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 10.10.2001 року №1306, у населених пунктах дозволяється рух транспортних засобів із швидкістю не більше 50 км/год.

Частиною 3 ст.122 КУпАП передбачена відповідальність за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на п`ятдесят кілометрів на годину, що тягне за собою відповідальність - адміністративне стягнення у виді штрафу 510 грн.

Встановивши факт вчинення адміністративного правопорушення інспектором поліції винесено постанову серії АУК №1625693 у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.122 КУпАП, якою накладено стягнення на водія транспортного засобу BMW 3201, номерний знак НОМЕР_1 , позивача ОСОБА_1 в розмірі 510 грн. (а.с.8).

Вказане підтверджується фото, відзнятим за допомогою лазерного вимірювача швидкості TruCам (файл: _рВ000_1015_10041.юjmf), згідно вимог ст.245 КУпАП (а.с.217).

Крім того, згідно координат, які автоматично визначає прилад TruCам, за допомогою влаштованого GPS навігатора, при здійсненні заміру швидкості автомобіля позивача він знаходився в координатах 49°57'22.10''N35?49'11.13''Е. Перенісши ці координати за допомогою загальнодоступних карт Coogle Mahs (прін-скрін карти додається) інспектором поліції встановлено, що прилад знаходився в межах населеного пункту с.Травневе. При цьому, відстань від приладу до автомобіля становить 272,0 м, а відтак і сам автомобіль знадився ся в межах населеного пункту с.Травневе (а.с.30).

Стаття 251 КупАП встановлено доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підставі наявних доказів була встановлена наявність адміністративного правопорушення, винність позивача в його вчинення та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. А отже посилання позивача на необґрунтованість та відсутність доказів у справі про адміністративне правопорушення є хибним.

Стосовно твердження позивача про порушення його прав, передбачених ст.268 КУпАП та Конституцією України, в тій частині, постанова винесена на місці вчинення правопорушення, одразу після того, як правопорушення було вчинено; стосовно не складення відповідачем протоколу про адміністративне правопорушення, суд виходить з наступного.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Розгляд справи проводився з урахуванням всіх вимог чинного законодавства, з роз`ясненням йому прав та обов`язків, що підтверджується відеозаписом з нагрудного реєстратора (додається). Зі сторони позивача до матеріалів справи не долучено жодних доказі на обґрунтування викладених у позові обставин.

Під час розгляду справи позивач не був позбавлений можливості подавати заяви, клопотання та пояснення по суті вчиненого ним правопорушення. Крім того, у випадку незгоди він мав можливість надати письмові пояснення на окремому аркуші.

Відповідно до п.2 Розділу ІІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 року за №1395, постанова у справі про адміністративні правопорушення, передбачені … частинами першою, другою та третьою статті 122, … виноситься на місці вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 15.03.2018 року, справа №554/5558/16-а зробив наступний висновок, який полягає в тому, що скаржником неправильно розуміються поняття «на місці вчинення правопорушення» і «за місцем його вчинення» з посиланням на Рішення Конституційного Суду України від 26.05.2015 року, №5-рп/2015 «У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення», оскільки словосполучення «за місцем його вчинення», застосоване у положенні частини першої статті 276 Кодексу, за якою «справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення», вказує на місцезнаходження органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення у межах його територіальної юрисдикції згідно з адміністративно-територіальним устроєм України. Тоді як поняття «на місці вчинення правопорушення», визначене у статті 258 КУпАП, тлумачиться Судом не на користь позивача.

Також відповідно до ч.2 ст.258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції. У таких випадках, відповідно до ч.4 ст.258 КУпАП уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.283 КУпАП.

Відповідно до ч.5 ст.258 КУпАП якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 256 цього Кодексу, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 183-3-3 цього Кодексу, правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованих в автоматичному режимі, або порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

Щодо правових підстав застосування лазерного вимірювача швидкості TruCам LTI 20/20, суд виходить з того, лазерний вимірювач швидкості TruCам LTI 20/20 здійснює вимірювання процесу порушення швидкісного режиму, що дозволяє ідентифікувати транспортний засіб, номерний знак та особу водія. Прилад автоматично визначає координати кожного вимірювання швидкості, розрізняє режими обмеження швидкості, встановлені для вантажних, легкових транспортних засобів, а також мотоциклів.

З відстані поліцейським виконується наведення позначки оптичного прицілу на цільовий автомобіль і натискається спусковий гачок приладу. Після стабільного утримання позначки на цільовому транспортному засобі, прилад здійснює вимірювання швидкості. Про фіксацію перевищення швидкості руху свідчить характерний звук високого тону і в самому оптичному прицілі та на екрані монітору приладу фіксується числовий показник швидкості.

При фіксації перевищення встановленої швидкості руху прилад здійснює фотографування транспортного засобу порушника, про що свідчить повторний звук високого тону. Після цього поліцейський відпускає спусковий гачок та вживає заходи до зупинки порушника.

Виробник TruCам (LTI, США) застосував алгоритм шифрування AES з метою посилення достовірної доказової бази дорожньої поліції в суді в разі оскарження факту порушення.

Правильність реалізації у приладі TruCам зазначеного алгоритму підтверджено за результатами державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації.

Застосування алгоритму шифрування AES забезпечує контроль цілісності інформації не тільки в самому приладі TruCам, але, також в зашифрованих файлах, що скопійовані на будь-які інші електронні носії.

Зазначені властивості алгоритму унеможливлюють підробку змісту інформації про порушення правил дорожнього руху від моменту її фіксації приладом TruCам.

Відповідно до ст.40 Закону України «Про Національну поліцію» поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою: 1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб; 2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху. Інформація про змонтовану/розміщену автоматичну фототехніку і відеотехніку повинна бути розміщена на видному місці.

Однак, немає жодного нормативно-правового акту в системі Національної поліції, який надав би роз`яснення з приводу того, яку саме техніку можна вважати автоматичною.

Тлумачення поняття автоматична фото0 і відеотехніка міститься в Інструкції про порядок використання автоматичної фото- і відеотехніки під час виконання службових обов`язків посадовими і службовими особами Державної прикордонної служби України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04.04.2019 року №244, де зазначено, що автоматична фото- і відеотехніка - автоматичні технічні засоби, призначені для запису, зберігання, а також за наявності технічних можливостей відтворення фото-, відеоінформації (фотокамери цифрові, відеокамери цифрові, зокрема індивідуальні портативні відеокамери, спеціальне моніторингове та знімне обладнання повітряних суден, кораблів, катерів, суден забезпечення та безпілотних плавальних засобів).

Крім того, пунктом 9 частини 1 статті 31 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліція може застосовувати такі превентивні заходи, як: застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. Під час проведення превентивних поліцейських заходів поліція зобов`язана повідомити особі про причини застосування до неї превентивних заходів, а також довести до її відома нормативно-правові акти, на підставі яких застосовуються такі заходи.

Прилад TruCам є засобом вимірювальної техніки. У відповідності до п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», засоби вимірювальної техніки - засоби вимірювань, вимірювальні системи, матеріальні міри, стандартні зразки та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності.

Лазерний вимірювач швидкості TruCам LTI 20/20 отримав сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки від 29.08.2012 року №UA-МІ/1-2903-2012. На підставі позитивних результатів державних приймальних випробувань Міністерством економічного розвитку і торгівлі України, затверджений тип засобу вимірювальної техніки «Вимірювач швидкості автотранспортних засобів лазерний LTI 20/20 TruCам», який зареєстровано в державному реєстрі засобів вимірювальної техніки за номером УЗ197-12 (копія сертифікату додається).

Прилад TruCам LTI 20/20 №ТС000755 укомплектований Свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №22-01/13816 від 15.11.2018 року, в якому зазначено, що максимально допустима похибка при вимірюванні швидкості в ручному та автоматичному режимах +/-2 км/год. в діапазоні від 2 км/год. до 200 км/год.; +/-1% в діапазоні від 201 км/год. до 320 км/год. (копія додається).

З вказаного вбачається, що прилад TruCам за своїми технічними характеристиками може використовуватися як в автоматичному так і в ручному режимах.

Окрім цього, Державне підприємство «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» в листі до Департаменту патрульної поліції від 01.10.2019 року №22-38/49 зазначено, що лазерний вимірювач TruCам відноситься до ручних вимірювачів швидкості транспортних засобів, тобто конструктивно створений для утримання в руках під час вимірювань. Крім основного, ручного режиму роботи, вимірювач TruCам також може бути встановлений на триногу для проведення вимірювань швидкості руху ТЗ в автоматичному режимі (а.с.32-34).

Таким чином, прилад LTI 20/20 TruCам є автоматичним засобом у розумінні ст.40 Закону України «Про Національну поліцію».

Враховуючи вищевикладене, оскаржувана постанова прийнята відповідно до вимог закону, штраф накладено в межах санкції, передбаченої ч.3 ст.122 КУпАП.

За таких обставин, суд вважає вимоги ОСОБА_1 є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Зважаючи на те, що згідно ч.5 ст.288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати судового збору, судові витрати слід віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 143, 243-347, 250-251, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Шатурного Дмитра Анатолійовича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушеннявідмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: інспектор взводу №1 роти №6 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції Шатурний Дмитро Анатолійович, місцезнаходження: 61033, м. Харків, вул. Шевченка,315-а.

Суддя Полтавського районного суду

Полтавської області Л.В.Шелудяков