Справа № 372/1828/19
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2019 року справа № 372/1828/19

Київський окружний адміністративний суд Леонтович А.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу про визнання протиправним та скасування припису,

за позовом ОСОБА_1

до Державної екологічної інспекції Столичного округу

про визнання протиправним та скасування постанови про накладення адміністративного штрафу,

в с т а н о в и в:

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суд звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної екологічної інспекції Столичного округу, у якому просить суд:

-визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №000742 від 08.05.2019 прийнятою державним інспектором з охорони навколишнього середовища Державної екологічної інспекції Столичного округу Новіковою В.Ю.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що оскаржуваним рішенням на позивача накладено адміністративне стягнення у розмірі 850, 00 (вісімсот п`ятдесят) грн. за адміністративне правопорушення встановлене ст.53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме самовільне зайняття земельної ділянки.

Вказує, що в Акті на підставі якого виснесена оскаржувана Постанова позивачу припсано оформити правовстановлюючі документи на користування земельною ділянкою для потреб надрокористування (видобуток піску), розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень та надати довідку про площу освоєних ділянок Центральної ділянки Трипільського родовища будівельних пісків в межах гірничого відводу станом на 08.05.2019. Проте, як стверджує позивач, такі вимоги є протиправними, оскільки виконання робіт на земельних ділянках дна річок з видобування корисних копалин не потребує розроблення документації із землеустрою, набуття та посвідчення права на такі земельні ділянки.

Також, позивач вказує, що у Протоколі про адміністративне правопорушення не містить обставин на підставі яких уповноважена особа дійшла висновку, що адміністративне правопорушення вчинене позивачем.

Оскаржуваною постановою встановлено порушення передбачено статтями 53-1, 66, 123, 125, 126 Земельного кодексу України, відповідальність за які передбачена статтею 211 Земельного кодексу України.

З урахуванням викладеного, позивач вважає, що рішення суб`єкта владних повноважень, а саме постанова про накладення адміністративного стягнення №000742 від 08.05.2019 прийнята державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Столичного округу Новіковою В.Ю. є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач правом надати відзив на позовну заяву не скористався.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі

Київський окружний адміністративний суд 11.09.2019 постановив ухвалу про відкриття провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначив справу до розгляду у судовому засіданні на 03.10.2019.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.07.2019 позовну заяву залишено без руху.

03.10.2019 відповідач повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив.

03.10.2019 у зв`язку з надходженням клопотання про відкладення розгляду справи від представника позивача судове засідання відкладено на 24.10.2019.

24.10.2019 позивач повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

24.10.2019 відповідач повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, у судове засідання не прибув, явку свого представника не забезпечив. Жодний документів не нанадав.

Протокольною ухвалою від 24.10.2019 судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних доказів.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ІV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Судом встановлено, що ТОВ "Цегла вашого дому" є юридичною особою, згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності Товариства є: Код КВЕД 08.12 Добування піску, гравію, глин і каоліну (основний); Код КВЕД 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; Код КВЕД 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах (а.с.96-105).

Місце провадження господарської діяльності Товариства: Трипільське родовище Центральна ділянка, (18,0 км на захід від м. Обухів, в руслі річки Дніпро, навпроти с. Трипілля).

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Ушатенко П.П. є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» відповідно до статуту.

ОСОБА_1 є громадянином України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Обухівським РВ ГУМВС України у Київській області 10 вересня 2009 року (а.с.8-11).

Товариству з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» Державною службою геології та надр України видано спеціальний дозвіл на користування надрами №5510 від 10.04.2012 на видобування будівельного піску, придатного для виготовлення силікатної цегли марки « 150» на площі 90, 0 га, яка розміщується на 18,0 км. на захід від м. Обухів, в руслі р. Дніпро, напроти с. Трипілля (а.с.23).

Державне управління охорони навколишнього природного середовища в Київській області видало Товариству з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» висновок по матеріалах робочого проекту «Видобування будівельних матеріалів Центральної ділянки Трипільського родовища в Обухівському районі Київської області від 24.10.2012 (а.с. 24).

Згідно із Актом про надання гірничого відводу №43 від 22.11.2019 ТОВ «Цегла вашого дому» надано гірничий відвід на видобування будівельного піску, придатного для виготовлення силікатної цегли марки « 150», який знаходиться 18,0 км. на захід від м. Обухів, в руслі р. Дніпро, напроти с. Трипілля, та з площею проекції гірничого відводу 90, 0 га. (а.с.26).

З 06.05.2019 по 08.05.2019 посадовими особами Державної екологічної інспекції Столичного округу на підставі розпорядчого документу від 22.04.2019 №728П проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання ТОВ "Цегла вашого дому" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за наслідками якого складено Акт (а.с.15-17).

08.05.2019 на підставі висновків Акту Державною екологічною інспекцією Столичного округу винесено ТОВ «Цегла вашого дому» припис від щодо:

- розроблення на підставі припису плану організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень;

- оформлення правовстановлюючих документів на користування земельною ділянкою для потреб надрокористування (видобуток піску) на площу 90 га (ліцензійна площа родовища);

- надання довідки про площу освоєних ділянок Центральної ділянки Трипільського родовища будівельних пісків в межах гірничого відводу станом на 08.05.2019.

Суд звертає увагу, що 11.10.2019 Київський окружний адміністративний суд прийняв рішення, яким визнав протиправним та скасував припис (а.с.77-90).

08.05.2019 на підставі вказаних порушень в Акті, державним інспектором Державної екологічної інспекції Столичного округу складено щодо ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення №000752 про порушення вимоги ст.ст. 66, 123, 125, 126 Земельного кодексу України, а саме використання земельної ділянки для потреб надрокористування (видобуток піску) за відсутності правовстановлюючих документів, та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №000742 щодо ОСОБА_1 , в якій встановлено наявність правопорушення, передбаченого ст.53-1 Земельного кодексу України, а саме самовільне зайняття земельної ділянки, відповідальність за яке передбачена ст.211 Земельного кодексу України (а.с.14).

Вищезазначеною постановою за порушення вимог ст.ст. 66, 123, 125, 126 Земельного кодексу України, накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850, 00 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду.

V.Норми права

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідності до ст. 2 Земельного кодексу України земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).

Відповідно до ст.ст. 18, 19 Земельного кодексу України до земель України належать усі землі в межах її території, в тому числі острови та землі, зайняті водними об`єктами, які за основним цільовим призначенням поділяються на категорії.

Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Відповідно до ст.58 Земельного кодексу України земель водного фонду належать землі, зайняті:

а) морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами;

б) прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами;

в) гідротехнічними, іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них;

г) береговими смугами водних шляхів;

ґ) штучно створеними земельними ділянками в межах акваторій морських портів.

Відповідно до ст. 66 Земельного кодексу України до земель промисловості належать землі, надані для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд промислових, гірничодобувних, транспортних та інших підприємств, їх під`їзних шляхів, інженерних мереж, адміністративно-побутових будівель, інших споруд. Землі промисловості можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності. Розміри земельних ділянок, що надаються для зазначених цілей, визначаються відповідно до затверджених в установленому порядку державних норм і проектної документації, а відведення земельних ділянок здійснюється з урахуванням черговості їх освоєння. Надання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, проводиться після оформлення в установленому порядку прав користування надрами і відновлення земель згідно із затвердженим відповідним робочим проектом землеустрою на раніше відпрацьованих площах у встановлені строки.

Згідно із ст.18 Кодексу України про надра надання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, провадиться в порядку, встановленому земельним законодавством України. Земельні ділянки для користування надрами, крім випадків, передбачених статтею 23 Кодексу, надаються користувачам надр після одержання ними спеціальних дозволів на користування надрами чи гірничих відводів.

Статтею 86 Водного кодексу України визначено, що на землях водного фонду можуть проводитися роботи, пов`язані з будівництвом гідротехнічних, лінійних та гідрометричних споруд, поглибленням дна для судноплавства, видобуванням корисних копалин (крім піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок), розчисткою русел річок, каналів і дна водойм, прокладанням кабелів, трубопроводів, інших комунікацій, а також бурові та геологорозвідувальні роботи.

Відповідно до пункту 7 статті 14 Водного кодексу України до відання Кабінету Міністрів України у галузі управління і контролю за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів належить встановлення порядку видачі дозволів на спеціальне водокористування, будівельні, днопоглиблювальні роботи, видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду, а також розробки та затвердження нормативів скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти.

Згідно п. 1 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, що видаються виключно через дозвільні центри, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2009 №526, територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань водного господарства за погодженням з територіальними органами спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища в разі проведення днопоглиблювальних робіт, видобування піску і гравію, прокладення кабелів, трубопроводів та інших комунікацій (крім будівельних робіт та робіт на землях прибережних захисних смуг морів і на землях, зайнятих морями) надають дозвіл на будівельні, днопоглиблювальні роботи, видобування піску і гравію, прокладення кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду.

Міністерство охорони навколишнього природного середовища у своєму листі від 13.10.2010 №20540/11/10-10 зазначило, що на земельних ділянках дна річок, озер, водосховищ, морів та інших водних об`єктів можуть проводитися роботи, пов`язані з будівництвом гідротехнічних споруд, поглибленням дна для судноплавства, видобуванням корисних копалин (крім піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок), прокладанням кабелів, трубопроводів, інших комунікацій, а також бурові та геологорозвідувальні роботи, згідно зі ст. 86 Водного кодексу України (на місцях і в порядку, визначених відповідно до проектів, погоджених з державними органами охорони навколишнього природного середовища, водного господарства та геології), що не потребує розроблення документації із землеустрою, набуття та посвідчення прав на земельні ділянки відповідно статей 123, 124, 126 та ін. Земельного кодексу України, а також інших актів земельного законодавства.

На земельних ділянках дна річок, озер, водосховищ, морів та інших водних об`єктів можуть проводитися роботи, пов`язані з будівництвом гідротехнічних споруд, поглибленням дна для судноплавства, видобуванням корисних копалин (крім піску, гальки і гравію в руслах малих та гірських річок), прокладанням кабелів, трубопроводів, інших комунікацій, а також бурові та геологорозвідувальні роботи. Місця і порядок проведення зазначених робіт визначаються відповідно до проектів, що погоджуються з державними органами охорони навколишнього природного середовища, водного господарства та геології (ст. 86 Водного кодексу України).

Порядок видачі дозволів щодо проведення робіт на землях водного фонду затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 12.07.2005 №557.

Відповідно до п. 5 зазначеного Порядку для отримання дозволу суб`єкт господарювання подає заяву до відповідного органу, уповноваженого його видавати. До заяви додаються документи, що підтверджують статус (копії статуту (положення), свідоцтво про державну реєстрацію суб`єкта господарювання та інші документи за переліком, затвердженим Міністерством будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства, Мінприроди та Держводгоспом).

Суб`єкт господарювання, який претендує на отримання дозволу, обов`язково узгоджує питання видачі дозволу з органами місцевого самоврядування, територіальними органами Держкомзему, державними органами рибного господарства у разі проведення робіт у рибогосподарських водних об`єктах, територіальними органами Держкомлісгоспу у разі проведення робіт у лісах на землях водного фонду.

Пунктом 3 цього Порядку визначено, що дозволи видаються територіальними органами Держводгоспу за погодженням з територіальними органами Мінприроди у разі проведення днопоглиблювальних робіт, видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій (крім будівельних робіт та робіт на землях прибережних захисних смуг морів і на землях, зайнятих морями).

Згідно ст. 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.

Статтею 20-2 відповідного Закону визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Так, до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами нерезидентами вимог законодавства:

про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля;

про використання та охорону земель;

про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів;

про охорону атмосферного повітря;

про охорону, захист, використання та відтворення лісів;

про охорону, утримання і використання зелених насаджень;

про використання, охорону і відтворення рослинного світу;

про охорону, раціональне використання та відтворення тваринного світу;

щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними;

під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання;

про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі;

про природно-заповідний фонд;

про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів;

у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх на утилізацію;

щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами;

про поводження з відходами;

щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов;

про біологічну та генетичну безпеку щодо біологічних об`єктів природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі;

б) здійснення у пунктах пропуску (пунктах контролю) через державний кордон України перевірки дотримання вимог законодавства про радіаційну безпеку у разі виявлення органом (підрозділом) Державної прикордонної служби України транспортних засобів, вантажів та іншого майна з перевищенням допустимого рівня іонізуючого випромінювання та надання дозволу або заборони на пропуск через державний кордон України транспортних засобів, вантажів та іншого майна за результатами такої перевірки;

в) обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин;

г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом;

ґ) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища;

д) одержання безоплатно в установленому порядку необхідних для виконання покладених на нього завдань інформації, документів і матеріалів від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, фізичних осіб;

е) надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням;

є) зупинка транспортних (у тому числі плавучих) засобів та проведення їх огляду, огляд знарядь добування об`єктів рослинного та тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів) у місцях їх добування, зберігання, переробки та реалізації;

ж) вилучення у встановленому порядку в осіб знарядь добування об`єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), транспортних (у тому числі плавучих) засобів, обладнання та предметів, що є знаряддям добування об`єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), незаконно добутих природних ресурсів і продукції, що з них вироблена, а також відповідних документів (ліцензій, дозволів тощо);

з) здійснення відповідно до закону фотографування, звукозапису, кіно- і відеозйомки, у тому числі з літальних апаратів та із застосуванням космічних технологій, як допоміжного засобу для запобігання та розкриття правопорушень;

и) виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються; вимірювання показників складу та властивостей викидів пересувних джерел забруднення атмосферного повітря та екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного і дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання;

і) внесення в установленому порядку до органів державної влади та органів місцевого самоврядування вимог щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища, використання, відтворення та охорони природних ресурсів;

ї) надання центральним органам виконавчої влади, їх територіальним органам, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписів щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), ліцензій на проведення землевпорядних та землеоціночних робіт, а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища;

й) вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах;

к) викликати громадян для одержання усних та письмових пояснень у зв`язку з порушенням ними вимог законодавства про охорону, використання та відтворення тваринного світу;

л) здійснення інших повноважень, визначених законами України та покладених на нього Президентом України;

м) уповноваження підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища;

н) внесення пропозицій щодо визначення методик вимірювань, що є обов`язковими до використання уповноваженими підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери його управління, центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Повноваження, визначені у пункті "в" частини першої цієї статті, не застосовуються до суб`єктів підприємницької діяльності (інвесторів), що здійснюють свою діяльність на умовах угод про розподіл продукції.

Наказом Держекоінспекції від 27.11.2018 №259 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію Столичного округу.

Розділом ІІ вказаного Положення визначено функції Інспекції.

Здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевого самоврядування, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства:

1) про екологічну та радіаційну безпеку, зокрема:

щодо виконання умов висновків з оцінки впливу на довкілля;

у пунктах пропуску через державний кордон і в зонах митного контролю на митній території України під час імпорту, експорту та транзиту товарів і транспортних засобів, у тому числі товарів (предметів) гуманітарної допомоги;

під час здійснення операцій з металобрухтом;

2) про охорону земель, надр, зокрема щодо:

консервації деградованих і малопродуктивних земель;

збереження водно-болотних угідь;

виконання екологічних вимог під час надання у власність і користування, зокрема в оренду, земельних ділянок;

здійснення заходів із запобігання забрудненню земель хімічними і радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами;

додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні;

додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель;

ведення будівельних, днопоглиблювальних робіт, видобування піску і гравію, прокладення кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду;

установлення та використання водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також додержання режиму використання їх територій;

використання та охорони надр;

3) про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо:

виконання державних цільових, міждержавних та регіональних програм використання і охорони вод, відтворення водних ресурсів;

наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин;

наявності плану локалізації та ліквідації розливів забруднюючих речовин;

права державної власності на води;

ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів;

дотримання встановленого режиму господарської діяльності у зонах санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, водоохоронних зонах, прибережних захисних смугах, смугах відведення та берегових смугах водних шляхів, очисних та інших водогосподарських споруд і технічних пристроїв;

здійснення водокористувачами заходів із запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з їх території;

здійснення заходів з економного використання водних ресурсів;

використання води (водних об`єктів) відповідно до цілей та умов їх надання водокористувачам;

здійснення погоджених у встановленому порядку технологічних, лісомеліоративних, гідротехнічних та інших заходів щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених зворотних вод (стічні, шахтні, кар`єрні, дренажні води), баластних та лляльних вод;

проведення робіт, пов`язаних із ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води;

дотримання екологічних вимог під час проектування, розміщення, будівництва нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів;

здійснення заходів, пов`язаних із запобіганням шкідливій дії води і ліквідацією її наслідків;

дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставки-відстійники та інші);

4) про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо:

виконання загальнодержавних, галузевих або регіональних природоохоронних програм;

наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин;

забезпечення безперебійної ефективної роботи і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів забруднюючих речовин;

додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря;

додержання екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного та дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання;

порядку провадження діяльності, спрямованої на штучні зміни стану атмосфери і атмосферних явищ у господарських цілях;

надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря;

5) про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо:

законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення;

повноти та законності здійснених заходів щодо відтворення лісів, зокрема цінними та рідкісними породами дерев, породами, притаманними відповідному регіону, та повноти заходів з догляду за лісовими культурами на землях, призначених під відновлення лісу;

раціонального та невиснажливого використання лісових ресурсів;

добування продуктів лісу та використання лісових ресурсів;

здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, застосування пестицидів і агрохімікатів у лісовому господарстві та лісах;

використання полезахисних лісосмуг, водоохоронних і захисних лісових насаджень;

заготівлі деревини в порядку рубок головного користування та здійснення лісогосподарських заходів;

експлуатації нових і реконструйованих підприємств, цехів, агрегатів, транспортних шляхів, магістральних трубопроводів, комунальних та інших об`єктів, не забезпечених обладнанням, що запобігає шкідливому впливу на стан і відтворення лісів;

збереження корисної для лісу фауни;

6) про раціональне використання, відтворення і охорону об`єктів тваринного світу, зокрема щодо:

регулювання чисельності диких тварин;

використання і відтворення рідкісних та таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тварин, занесених до Червоної книги України;

утримання та розведення диких тварин, які перебувають у стані неволі або в напіввільних умовах;

наявності документів, що підтверджують законність набуття диких тварин, у тому числі тих, що занесені до Червоної книги України;

наявності дозвільних документів на утримання та розведення диких тварин;

охорони середовища перебування, шляхів міграції, переселення, акліматизації і схрещування диких тварин;

ввезення в Україну і вивезення за її межі об`єктів тваринного світу та знарядь їх добування;

захисту диких тварин від жорстокого поводження;

законності набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу;

7) про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів;

зариблення, здійснення контрольного вилову, акліматизації, рибництва, утримання і відтворення у неволі чи напіввільних умовах з комерційною та іншими цілями;

меліоративного вилову малоцінних і хижих риб, шкідливих водних організмів;

достовірності звітних даних про обсяги використання рибних та інших водних живих ресурсів;

охорони, використання, відтворення риби та інших водних живих ресурсів у виключній (морській) економічній зоні України;

дотримання міжнародних договорів України в галузі регулювання риболовства;

штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах;

порядку та умов здійснення промислового, любительського, спортивного, наукового рибальства на водних об`єктах України;

забезпечення рибозахисним обладнанням водозабірних споруд;

проведення рибозахисних заходів на водозабірних та інженерних спорудах меліоративних систем та вивчення технічного стану рибозахисного обладнання;

8) щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов;

9) про охорону, утримання і використання зелених насаджень;

10) про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу;

11) щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними;

12) з питань дотримання положень Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES);

13) під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання;

14) про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі;

15) про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема щодо:

додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду;

наявності лімітів і дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду та дотримання їх обсягів, відтворення природних ресурсів на території природно-заповідного фонду;

16) з питань поводження з відходами, зокрема щодо:

дотримання вимог документів дозвільного характеру на здійснення операцій у сфері поводження з відходами;

складення і ведення реєстру об`єктів утворення, оброблення та утилізації відходів, реєстру місць видалення відходів;

перевезення небезпечних відходів територією України та транскордонних перевезень відходів;

збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення, захоронення відходів (у тому числі недопущення змішування та захоронення відходів, які можуть бути утилізовані);

ведення первинного обліку кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, подання відповідної статистичної звітності в установленому порядку та паспортизації таких відходів;

дотримання вимог нормативно-технічної та технологічної документації, погодженої в установленому порядку, під час виробництва продукції (крім дослідних зразків) з відходів чи з їх використанням;

дотримання правил і режиму експлуатації установок, виробництв з оброблення та утилізації відходів;

дотримання вимог екологічної безпеки під час транспортування, зберігання, використання, знешкодження та захоронення хімічних засобів захисту рослин, мінеральних добрив, токсичних речовин і відходів;

своєчасного та повного здійснення заходів із захисту земель від засмічення та забруднення відходами;

погодження схем санітарного очищення населених пунктів;

17) у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх для утилізації;

18) щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами, баластними та лляльними водами;

19) щодо дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

3. Проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування).

4. Здійснює державний ринковий нагляд у межах сфери своєї відповідальності.

5. Надає територіальним органам центральних органів виконавчої влади, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписи щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища;

вносить до відповідного органу ліцензування подання про позбавлення ліцензіата права на провадження виду господарської діяльності.

6. Звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.

7. Розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції.

8. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

9. Вживає відповідно до закону заходів щодо припинення самовільного користування надрами та забудови площ залягань корисних копалин з порушенням установленого порядку.

10. Здійснює розгляд звернень громадян, підприємств, установ та організацій з питань, пов`язаних з її діяльністю.

11. Складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

12. Вносить у встановленому порядку Голові Держекоінспекції пропозиції щодо: видачі, зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища.

13. Вносить у встановленому порядку територіальним органам центральних органів виконавчої влади, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування вимоги щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища, використання, відтворення та охорони природних ресурсів.

14. Бере участь у формуванні державного замовлення на підготовку фахівців у відповідній сфері.

15. Забезпечує інформування громадськості про реалізацію державної політики з питань, що належать до її компетенції.

16. Виконує у межах повноважень функції з управління об`єктами державної власності, що належать до сфери її управління.

17. Здійснює інші повноваження, визначені законом.

Також, суд при розгляді справи враховує положення Кодексу України про адміністративне судочинство.

Відповідно до ІІ Розділу Наказу Держекоінспекції від 27.11.2018 №259 затвердженого Положенням про Державну екологічну інспекцію Столичного округу (далі - Наказ №259), зокрема, до повноважень посадових осіб останньої належить складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справи про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнення у випадках, передбачених законом.

Статтею 254 Кодексу України про адміністративне судочинство визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

У абз.1 ст. 256 Кодексу України про адміністративне судочинство встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно із п.п.2 п.2 Наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 № 264 (далі - Наказ №264) при виявленні порушень вимог природоохоронного законодавства, які вчинені посадовими особами підприємств, установ та організацій, їх структурних або відокремлених підрозділів, незалежно від форм власності та видів господарської діяльності, протокол про адміністративне правопорушення складається відносно особи, яка вчинила порушення природоохоронного законодавства, а якщо таку особу встановити неможливо, - то відносно посадової особи, яка відповідає за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві, а у разі, якщо така особа не призначена - стосовно керівника підприємства, установи чи організації.

Статтею 53-1 Кодексу України про адмінстратвивні правопорушення встановлено, що самовільне зайняття земельної ділянки тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двадцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

VІ. Оцінка суду

Відносини між суб`єктом адміністративного правопорушення та Державною екологічною інспекцією Столичного округу в сфері охорони навколишнього природного середовища регулюються Земельним кодексом України, Водним кодексом України, Кодексом України про надра.

Відповідно до Постанови №000742 було притягнуто до відповідальності позивача за порушено використання земельних ділянок для потреб надрокористування (видобуток піску) за відсутності правовстановлюючих документів на ліцензійну площу родовища (Центральна ділянка Трипільського родовища 18, 0 км. на захід від м. Обухів в руслі р. Дніпро, навпроти с. Трипілля).

Відповідно до ст.14 Кодексу України про надра та п.5 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами затвердженого Постановою КМУ від 30 травня 2011 р. № 615 надра надаються у користування, зокрема, для видобування корисних копалин.

Частинами 1, 2 статті 18 Кодексу України про надра встановлено, що надання земельних ділянок для потреб, пов`язаних з користуванням надрами, провадиться в порядку, встановленому земельним законодавством України. Земельні ділянки для користування надрами, крім випадків, передбачених ст. 23 вказаного Кодексу України про надра, надаються користувачам надр після одержання ними спеціальних дозволів на користування надрами чи гірничих відводів.

Із змісту ст.23 Кодексу України про надра вбачається, що видобуток піску не належить до корисних копалин видобуток яких може здійснюватися без видачі спеціального дозволу.

Спеціальне використання надр на праві надрокористування передбачає, відповідно до ст.19 Кодексу України про надра, отримання спеціального дозволу (ліцензії) на використання надр.

Державний комітет України із земельних ресурсів у листі від 20.08.2010 №16119/23/4-10 надав роз`яснення щодо можливості оформлення правовстановлюючих документів на земельні ділянки під акваторіями водних об`єктів для видобування піску та інших корисних копалин їх дна відповідно до отриманих спеціальних дозволів на користування надрами та повідомив, що відповідно до п. 7 ст. 14 Водного кодексу України до відання Кабінету Міністрів України у галузі управління і контролю за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів належить встановлення порядку видачі дозволів на спеціальне водокористування, будівельні, днопоглиблювальні роботи, видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду, а також розробки та затвердження нормативів скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти.

Отже, видобування корисних копалин на земельних ділянках дна річок, озер, водосховищ, морів та інших водних об`єктів здійснюється суб`єктами господарювання відповідно до отриманих спеціальних дозволів на користування надрами.

Як вбачається з матеріалів справи Товариству з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» Державною службою геології та надр України видано спеціальний дозвіл на користування надрами №5510 від 10.04.2012 на видобування будівельного піску, придатного для виготовлення силікатної цегли марки « 150» на площі 90, 0 га, яка розміщується на 18,0 км. на захід від м. Обухів, в руслі р. Дніпро, напроти с. Трипілля.

Державне управління охорони навколишнього природного середовища в Київській області видало Товариству з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» висновок по матеріалах робочого проекту «Видобування будівельних матеріалів Центральної ділянки Трипільського родовища в Обухівському районі Київської області від 24.10.2012, яким схвалено робочий проект "Видобування будівельних пісків Центральної ділянки Трипільського родовища в Обухівському районі Київської області" та вважає за доцільне його реалізацію згідно викладених у документах проектних рішень.

Разом з тим, Київською обласною радою складено Акт від 22.11.2013 №43 про надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" гірничого відводу з метою видобування піску.

З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що порушення винесене у Постанові №000742, а саме користування земельною ділянкою дна річок для потреб надрокористування (видобуток піску) без правовстановлюючих документів є необґрунтованим.

Інших доказів які б підтверджували правомірність винесеної Постанови відповідач не надав.

Таким чином, на підставі спеціального дозволу на користування надрами, що передбачено нормами чинного законодавства України Товариству з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" надано земельну ділянку у користування з метою видобування будівельного піску, придатного для виготовлення силікатної цегли марки « 150».

Отже, суд не вбачає в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.53-1 КУпАП, а саме самовільне зайняття земельної ділянки.

Разом з тим, суд не бере до уваги доводи позивача про те, що він не є суб`єктом адміністративного правопорушення передбаченого ст.53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі наступних положень законодавства України та обставин справи.

Відповідно до Наказу №264 при виявленні порушень вимог природоохоронного законодавства, які вчинені посадовими особами підприємств, установ та організацій, їх структурних або відокремлених підрозділів, незалежно від форм власності та видів господарської діяльності, протокол про адміністративне правопорушення складається відносно особи, яка вчинила порушення природоохоронного законодавства, а якщо таку особу встановити неможливо, - то відносно посадової особи, яка відповідає за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві, а у разі, якщо така особа не призначена - стосовно керівника підприємства, установи чи організації.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Ушатенко П.П. є керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Цегла вашого дому» відповідно до статуту.

Таким чином, позивач є суб`єктом адміністративного правопорушення передбаченого ст.53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки відповідно до норм чинного законодавства є особою відповідальною за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві.

Підсумовуючи вищевказане суд встановив, що ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення передбаченого ст.53-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, проте в його діях відсутні ознаки вказаного правопорушення.

На підставі вище викладених обставин справи та положень законодавства, що регулюють дані правовідносини, суд дійшов висновку, що постанова про накладення адміністративного стягнення №000742 від 08.05.2019 є протиправною та підлягає скасуванню.

VIІ. Висновок суду

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Також, суд враховує положення ч.4 ст.159 КАС України відповідно до якого, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

VІІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 768, 40 грн., що підтверджується квитанцією від 18.07.219 №NOXMF5711M (а.с. 58).

Сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню йому у повному обсязі за рахунок відповідача.

Доказів понесення позивачем інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №000742 від 08.05.2019 прийнятою державним інспектором з охорони навколишнього середовища Державної екологічної інспекції Столичного округу Новіковою В.Ю.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Столичного округу (01042, м. Київ, Печерський район, провулок Новопечерський, буд. 3, корпус 2, код 42163667) судові витрати у розмірі 768, 40 (сімсот шістдесят вісім) грн. (сорок) коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного судупротягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата складення повного рішення суду 09.12.2019.