Справа № 240/1553/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/1553/19 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Єфіменко Ольга Володимирівна

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

03 грудня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Смілянця Е. С. Охрімчук І.Г. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

позивача, його та третьої особи представника, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року (повний текст рішення складено 10.09.2019р.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

20.02.2019 до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , у якій він просив:

- визнати протиправними дії Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо відмови ОСОБА_1 у видачі Будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці, яка належить позивачу на праві власності;

- зобов`язати Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу Будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа АДРЕСА_1 Житомирі і видати Будівельний паспорт забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа Смолянська АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач та третя особа 03.09.2018 звернулись до відповідача з заявою про видачу будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_2 6 за адресою АДРЕСА_1 . Однак отримали відмову з посиланням на те, що відповідно до планувальних обмежень схеми зонування території міста Житомира, затвердженого рішенням міської ради від 04.04.2017 №579 "Про затвердження Плану зонування міста Житомира", земельна ділянка за вказаною вище адресою розташована в прибережній захисній смузі водойм (нормативні). Одночасно заявників поінформовано про те, що у наданому ними до заяви пакету документів засвідчена в установленому порядку згода співвласника житлового будинку надана тільки на ім`я ОСОБА_1 . Позивач вважає відмову відповідача у видачі будівельного паспорта протиправною.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 , третя особа, без самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково.

Визнано протиправними дії Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо відмови ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 10.09.2018 №5079/13 у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Зобов`язано Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 03.09.2018 щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки з врахуванням висновків, викладених у рішенні суду.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради 700 (сімсот гривень) 00 коп. сплаченого судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі зазначає, що відповідно до планувальних обмежень схеми зонування території міста Житомира, затвердженого рішенням міської ради від 04.04.2017 №579 «Про затвердження Плану зонування міста Житомира», земельна ділянка за вказаною вище адресою розташована в прибережній захисній смузі водойм (нормативні) де обмежена господарська діяльність, а саме: розорювання земель, а також садівництво та городництво, зберігання та застосування пестицидів та добрив, влаштування літніх таборів для худоби, будівництво будь-яких споруд, в тому чи баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів, миття і обслуговування транспортних засобів і техніки, влаштування звалищ сміття, накопичувачів рідких і твердих відходів виробництва.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що згідно з договором дарування від 18.03.1996 ОСОБА_1 набув права власності на 28/100 частин жилого будинку за адресою: площа Смолянська АДРЕСА_1 у АДРЕСА_3 Житомирі разом з усіма господарськими будівлями (а.с.15-16).

Згідно з договором купівлі-продажу від 14.02.2000 третя особа - ОСОБА_2 набула права власності на 27/100 частини житлового будинку за адресою: площа Смолянська АДРЕСА_1 у АДРЕСА_3 Житомирі разом з усіма господарськими будівлями (а.с.17).

Крім того, ОСОБА_1 та третій особі - ОСОБА_2 згідно з актом на право власності на земельну ділянку на праві власності належить земельна ділянка площею 0,0550 га, кадастровий номер :05:021:0035, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 (а.с.14).

03.09.2018 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради із заявою про видачу будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа Смолянська АДРЕСА_1 .

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про видачу будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа АДРЕСА_1 , заявникам була надана відмова про видачу будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа Смолянська в АДРЕСА_5 .Житомирі, оформлена листом від 10.09.2018 за вих. №5079/13, мотивом відмови стало те, що земельна ділянка знаходиться в прибережній захисній смузі водойм (нормативні) та що в наданому заявниками пакеті документів засвідчена в установленому порядку згода співвласника житлового будинку надана тільки на ім`я ОСОБА_1 , враховуючи викладене видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки (реконструкція власної частини житлового будинку) не має можливості (а.с.27).

Позивач та третя особа не погодившись із вказаною відмовою, звернулись до суду з даним позовом.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що висновки відповідача, викладені у відмові у видачі будівельного паспорта та повернення пакета документів є помилковими.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким частково задоволено позов, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Положеннями ст..13, 14, 22, 41 Конституції України встановлено, що держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані.

Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Таким чином, Конституція України, як найвищий акт з нормами прямої дії, однозначно вказує на не припустимість допущення порушень, негативного впливу на законну реалізацію особою свого права такої власності, непорушність права, та забезпечення з боку держави відповідного захисту.

Згідно ст.375 Цивільного кодексу України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Правовідносини щодо видачі будівельного паспорту врегульовані Законом України від 17.02.2011 №3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VІ) та Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 №66), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за №902/19640 (далі - Порядок №103).

Відповідно до вимог ст.27 Закону №3038-VI цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Відповідно до вимог ч.2 ст.27 Закону №3038-VI проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до п.2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з приписами п.2.4 Порядку №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до вимог п.2.5 Порядку №103 повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Як вбачається з матеріалів справи, Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради не виконав вимог п.п.2.4, 2.5 Порядку №103 та порушив вимогу Закону №3038-VI видати будівельний паспорт забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 площа Смолянська у АДРЕСА_5 . Житомирі та вимогу Закону №3038-VI щодо надання обґрунтованої відмови на звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 видати будівельний паспорт забудови власної земельної ділянки - реконструкції частини власного житлового будинку АДРЕСА_1 Житомирі.

ОСОБА_1 разом з матір`ю ОСОБА_2 , та за згодою іншого співвласника житлового будинку, має намір реконструювати належну йому на праві приватної власності частину житлового будинку АДРЕСА_6 , який розташований на земельній ділянці, що належить ОСОБА_1 та третій особі - ОСОБА_2 на праві власності.

Цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, про що зазначено в копії Державного акта на право власності на земельну ділянку (а.с.14). Дана земельна ділянка не належала до земель водного фонду.

Згідно з Ескізних намірів забудови - реконструкція належної частини житлового будинку №6 АДРЕСА_1 на земельній ділянці, яка належить замовнику на праві власності, будь-яких обмежень у володінні, користуванні і розпорядженні земельною ділянкою на якій розташований житловий будинок №6 не встановлено (а.с. 20-23).

Згідно з п.п.1.3, 2.1, 2.3-2.5 Порядку №103 параметри забудови визначаються з врахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Посилання відповідача на ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст Проектної Документації», суперечить положенням (змісту) ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - п.п.1.3, 2.1, 2.3-2.5 Порядку №103.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що посилання відповідача на норми ст.89 Водного кодексу України та ст.61 Земельного кодексу України є необґрунтованими, оскільки позивач не має наміру здійснювати реконструкцію власної частини житлового будинку у прибережній захисній смузі, а має намір здійснити реконструкцію власної частини житлового будинку у межах власної земельної ділянки.

Приписами ч.5 ст.25 Закону №3038-VI передбачено, що встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Нормами ч.2 ст.24 Закону №3038-VI визначено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Реконструкція власної частини житлового будинку на власній земельній ділянці здійснюється у межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Крім того, ч.3 ст.18 Закону №3038-VI також передбачено, що зонування території здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території.

Так, ч.5 ст.25 Закону №3038-VI передбачено, що встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Частиною 2 статті 24 Закону №3038-VI передбачено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

У зв`язку з відмовою відповідачем видати будівельний паспорт позивачу, порушено право останнього на забудову земельної ділянки в межах її цільового призначення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить визнати протиправним дії Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо відмови ОСОБА_1 у видачі Будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці, яка належить позивачу на праві власності та зобов`язати Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу Будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 Житомирі і видати Будівельний паспорт забудови власної земельної ділянки - реконструкції власної частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Як встановлено судом з оскаржуваної відмови, вона адресована ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , таким чином із заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки (реконструкція власної частини житлового будинку) за адресою АДРЕСА_1 , що не заперечується відповідачем, звертались дві особи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Однак, позивачем у справі визначено лише ОСОБА_1 , також у прохальній частині позовної заяви не викладено позовних вимог щодо ОСОБА_2 , яка помилково визначена позивачем у даній справі як третя особа на стороні позивача.

Судом встановлено та не заперечується відповідачем, що відповідна заява і відмова у видачі будівельного паспорта надана на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про підставність його виходу за межі позовних вимог для визнання протиправними дій Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо відмови ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 10.09.2018 №5079/13 у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, оскільки розглядом справи встановлена протиправність дій відповідача щодо відмови у видачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки (реконструкції власної частини житлового будинку).

Отже, суд дійшов висновку про наявність порушеного права двох осіб - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Таким чином, оскаржувана відмова, яка оскаржується позивачем, стосується також прав ОСОБА_2 , крім того у ній зазначено однакові підстави для відмови у видачі будівельного паспорта забудови власної земельної ділянки (реконструкції власної частини житлового будинку), що наділяє ОСОБА_2 правом на звернення до суду за захистом порушеного права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315,316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 04 грудня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Смілянець Е. С. Охрімчук І.Г.