Справа № 340/2886/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви

09 грудня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/2886/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.
розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55)
про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), -
В С Т А Н О В И Л А:
ОСОБА_1 , через адвоката Дьорка А.М., звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-96893-53У від 08.11.2018 року та №Ф-96893-53У від 13.05.2019 року.

Ухвалою судді від 18.11.2019 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що вона подана без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 КАС України, та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви із зазначенням належного відповідача, вказавши його реквізити відповідно до п.2 ч.5 статті 160 КАС України, її копії для відповідача, а також заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

На виконання цієї ухвали позивачем, у межах установленого судом строку, подано до суду нову позовну заяву, в якій визначено відповідачем Головне управління ДФС у Кіровоградській області.

Крім того, позивач подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, мотивовану тим, що про порушення своїх прав оскаржуваними вимогами про сплату боргу (недоїмки) №Ф-96893-53У від 08.11.2018 року та №Ф-96893-53У від 13.05.2019 року позивач дізнався 26.07.2019 року. Строк звернення до суду з цим позовом позивач пропустив у зв`язку з залученням його як військовослужбовця до служби у добові наряди в період з 29.07.2019 року по 06.08.2019 року. Також позивач зазначає, що копії оскаржуваних вимог він отримав від Олександрійського МРВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області з листом від 01.10.2019 року, що унеможливлювало подання ним у межах визначеного законом строку позовної заяви щодо їх оскарження, яка б відповідала вимогам статей 160, 161 КАС України, або долучення до позовної заяви клопотання про витребування спірних рішень, яке б відповідало вимогам статті 80 КАС України. З цих підстав позивач, посилаючись також на те, що він був змушений звернутися за отриманням безоплатної професійної правничої допомоги, просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити цей строк.

Розглядаючи вказану заяву, суд дійшов до таких висновків.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування").

Відповідно до абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Тож для звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату єдиного внеску Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" встановлено 10-денний строк.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, наведеною у постановах Верховного Суду від 13.01.2019 року у справі №802/983/18-а, від 08.08.2019 року у справі №480/106/19.

Звернувшись до суду з цим позовом у листопаді 2019 року, позивач пропустив десятиденний строк, установлений Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Оцінюючи доводи, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з того, що поважними причинами пропуску цього строку визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, і мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Як зазначає позивач, про наявність на примусовому виконанні в Олександрійському МРВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області спірних вимог він дізнався у липні 2019 року, коли було заблоковано його зарплатну банківську картку за постановою державного виконавця про арешт його коштів. З матеріалів позовної заяви вбачається, що вже 26.07.2019 року позивач звернуся до державного реєстратора Олександрійської міської ради Кіровоградської області для проведення державної реєстрації припинення його підприємницької діяльності як фізичної особи-підприємця. Відповідно до довідки військової частини НОМЕР_2 №3193 від 29.11.2019 року ОСОБА_1 залучався до добових нарядів 29.07.2019 року, 02.08.2019 року, 05.08.2019 року. Олександрійським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги 25.09.2019 року надано доручення адвокату Дьорку А.М. для надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 для представництва інтересів та складання документів процесуального характеру у справі щодо оскарження рішення ДФС про несплату боргу по ЄСВ. Листом №52837 від 01.10.2019 року Олександрійський МРВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області за зверненням ОСОБА_1 направив йому копії спірних вимог. Цей позов зданий на пошту лише 12.11.2019 року, з істотним пропуском десятиденного строку, установленого Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини не є об`єктивними, тобто такими, що не залежали від волі позивача, обставинами, які б доводили поважність причин пропуску встановленого законом скороченого строку звернення до адміністративного суду та пояснювали тривале зволікання з пред`явленням позову. Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з позовом неповажними.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 45 рішення від 28.10.1998 року у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії"; пункт 51 рішення від 22.10.1996 року у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 року у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Так, згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суд прийшов до висновку, що оскільки позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а наведені у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду підстави визнані судом неповажними, тому позовну заяву ОСОБА_1 слід повернути на підставі ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:
Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.
Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного
адміністративного суду О.А. Черниш