Справа № 153/904/19
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 153/904/19

Головуючий у 1-й інстанції: Гаврилюк Т.В.

Суддя-доповідач: Залімський І. Г.

05 грудня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Гонтарука В. М. Сушка О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича на рішення Ямпільського районного суду Вінницької області від 06 листопада 2019 року (ухвалене у м. Ямполі Вінницької області 06.11.2019) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича про визнання протиправною та скасування постанови про закриття справи,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Ямпільського районного суду Вінницької області із адміністративним позовом до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича про визнання протиправною та скасування постанови про закриття справи, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення №06/93 від 27.05.2019 і закрити справу на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Рішенням Ямпільського районного суду Вінницької області від 06.11.2019 позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Ямпільського районного суду Вінницької області від 06.11.2019 скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення підтверджується ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 14.05.2019 у справі №153/323/19, яка набрала законної сили. Відтак, не є обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 65-1 КУпАП. До того ж, відповідач відзначив, що у даному випадку вирішення питання про закриття адміністративного провадження у зв`язку із відсутністю події і складу правопорушення належить до виключної компетенції інспекторів з охорони навколишнього середовища державної екологічної інспекції, але не суд.

Відповідач наголосив на дотриманні вимог закону під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, притягнення позивача до відповідальності на підставі постанови про адміністративне правопорушення №06/93 від 27.05.2019.

Також відповідач вказав, що суд першої інстанції не надав належної оцінки його доводам щодо пропуску позивачем строку звернення до суду, які викладені у клопотанні відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Позивач не подав відзиву або письмових пояснень на апеляційну скаргу.

04.12.2019 до суду надійшло клопотання відповідача в якому він просив апеляційний розгляд даної справи провести за його відсутності. Зауважив, що вимоги апеляційної скарги підтримує в повному обсязі.

Позивач в судове засідання не з`явився, повноважного представника не направив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

В судове засідання прибув представник відповідача, який з огляду на неявку позивача подав заяву про апеляційний розгляд даної справи в порядку письмового провадження.

Згідно ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

20.03.2019 старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванський Василь Григорович склав протокол про адміністративне правопорушення №009502 в якому зафіксував факт вчинення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушення ст.ст. 66, 69 Лісового кодексу України, відповідальність за яке передбачена статтею 65-1 КУпАП, статтями 105, 107 Лісового кодексу України. Суть виявленого порушення: 16.02.2019 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснили знищення та пошкодження полезахисної смуги, а саме здійснили незаконну порубку дерев різних порід та діаметрів в кількості 13 штук, а також здійснили пошкодження 12 дерев різних порід та діаметрів до ступеня неприпинення росту в полезахисній смузі, яка розташована біля поля 04 за межами села Клембівка на території Клембівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області.

Протокол від 20.03.2019 №009502 складено у присутності свідка ОСОБА_3 .

Позивач відмовився підписувати протокол, про що у протоколі проставлено відмітку.

01.04.2019 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванським В.Г. прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №04/128 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 595 гривень.

Рішенням Ямпільського районного суду Вінницької області від 19.04.2019 скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №04/128 від 01.04.2019 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 595 гривень. Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.65-1 КУпАП надіслано на новий розгляд до компетентної посадової особи Державної екологічної інспекції у Вінницькій області.

13.05.2019 начальником Державної екологічної інспекції у Вінницькій області направлено на адресу позивача повідомлення №2153/06 щодо проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення 27.05.2019 о 10:00 в приміщенні Державної екологічної інспекції у Вінницькій області.

Вказане повідомлення направлено на адресу позивача 16.05.2019 та отримане ним особисто 20.05.2019, що підтверджується квитанцією поштової установи та повідомленням про вручення поштового відправлення.

27.05.2019, старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванський Василь Григорович, за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення прийняв постанову від 27.05.2019 №06/93 про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Позивач не погодився із вказаною постановою, а тому звернувся до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що в ході судового розгляду справи встановлено, що відповідач допустив численні порушення під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення згідно спірної постанови. Відповідачем не підтверджено правомірність винесеної ним постанови про закриття справи, що вказує на наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу правопорушення.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваної постанови, однак вважає передчасним висновок суду першої інстанції про можливість закриття адміністративного провадження відносно ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю події і складу правопорушення, та зазначає наступне.

Доводи відповідача про пропуск позивачем строк звернення до суду ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції не надав належної оцінки доводам відповідача про пропуску позивачем строку звернення до суду, які викладені у клопотанні відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Однак, матеріали справи не містять клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, а в апеляційній скарзі відповідач не наводить обґрунтувань та не надає доказів того, що строк звернення до суду із даним позовом пропущено позивачем без поважних на те причини.

У позовній заяві та заяві про поновлення строку звернення до суду позивач вказав, що 18.06.2019 отримав копію постанови №06/93 від 27.05.2019.

Ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 24.06.2019 поновлено позивачу строк звернення до суду із даним позовом.

Колегія суддів зазначає, що відповідач належним чином не спростував того, що до 18.06.2019 позивач не міг дізнатись про оскаржувану постанову та оскаржити її до суду, відтак, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача в цій частині.

Згідно ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: 1) незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; 2) знищенні або пошкодженні лісу внаслідок підпалу або недбалого поводження з вогнем, порушенні інших вимог пожежної безпеки в лісах; 3) знищенні або пошкодженні лісу внаслідок його забруднення хімічними та радіоактивними речовинами, виробничими і побутовими відходами, стічними водами, іншими шкідливими речовинами, підтоплення, осушення та інших видів шкідливого впливу; 4) засміченні лісів побутовими і промисловими відходами; 5) порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів; 6) знищенні або пошкодженні лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також природного підросту та самосіву на землях, призначених для відновлення лісу; 7) порушенні правил зберігання, транспортування та застосування засобів захисту лісу, стимуляторів росту, мінеральних добрив та інших препаратів; 8) розкорчовуванні лісових ділянок і використанні їх не за призначенням, у тому числі для спорудження жилих будинків, виробничих та інших будівель і споруд без належного дозволу; 9) самовільній заготівлі сіна та випасанні худоби на лісових ділянках; 10) порушенні правил заготівлі лісової підстилки, лікарських рослин, дикорослих плодів, горіхів, грибів, ягід тощо; 11) заготівлі лісових ресурсів способами, що негативно впливають на стан і відтворення лісів; 12) порушенні порядку заготівлі та вивезення деревини, заготівлі живиці і використання інших лісових ресурсів; 13) невнесенні плати за використання лісових ресурсів у встановлені строки; 14) знищенні та пошкодженні відмежувальних знаків у лісах; 15) введенні в дію нових і реконструйованих підприємств, споруд та інших об`єктів, не забезпечених обладнанням, що запобігає негативному впливу на стан і відтворення лісів; 16) порушенні строків повернення лісових ділянок, що перебувають у тимчасовому користуванні, або невиконанні обов`язків щодо приведення їх у стан, придатний для використання за призначенням; 17) пошкодженні сіножатей, пасовищ і ріллі на землях лісогосподарського призначення; 18) знищенні або пошкодженні лісоосушувальних канав, дренажних систем і доріг на лісових ділянках; 19) невиконанні приписів державної лісової охорони та органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за додержанням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів; 20) порушенні вимог з охорони пралісів, квазіпралісів та природних лісів.

Законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення лісового законодавства.

Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ст.69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Стаття 65-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за знищення або пошкодження полезахисних лісових смуг, захисних лісових насаджень вздовж берегів річок, каналів, навколо водних об`єктів, гідротехнічних споруд, на смугах відводу автомобільних доріг, залізниць та інших захисних лісових насаджень у вигляді штрафу на громадян від п`ятнадцяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від тридцяти п`яти до шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Водночас, стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до статтей 283 та 284 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не надано жодного доказу того, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення позивачу роз`яснено його права та дотримано прав позивача як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Також колегія суддів враховує, що постанова про адміністративне правопорушення №06/93 від 27.05.2019 не відповідає вимогам статті 284 КУпАП адже не містить підстав закриття провадження у справі.

З урахуванням наведено, суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідач під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності згідно спірної постанови не дотримався вимог КУпАП, що свідчить про протиправність та необхідність скасування оскаржуваної постанови відповідача.

Разом з цим, колегія суддів вважає передчасним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для закриття справи на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку із відсутністю в діях позивача події і складу адміністративного правопорушення.

Так, підставою для закриття справи у зв`язку із відсутністю в діях особи події і складу адміністративного правопорушення є виключно обґрунтований висновок про те, що дії особи не містять у собі ознак складу адміністративного правопорушення.

З пояснень позивача не вбачається, що він однозначно заперечує факт вчинення вказаного правопорушення, а в ході судового розгляду справи судом не встановлено обставин, які б спростовували факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення.

При цьому, недотримання відповідачем вимог КУпАП, які регламентують порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності не може свідчити про необґрунтованість висновків відповідача про факт вчинення порушення позивачем. Більш того, недотримання відповідачем вимог КУпАП під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності згідно спірної постанови не має штучно створювати умови для уникнення позивачем відповідальності.

Суд вважає помилковими посилання відповідача на те, що факт вчинення позивачем порушення, відповідальність за яке передбачена ст.65-1 КУпАП, підтверджується ухвалою Ямпільського районного суду Вінницької області від 14.05.2019 у справі №153/323/19.

Так, в рамках даної справи досліджується правомірність дій та рішень відповідача щодо притягнення позивача до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, яке мало місце 16.02.2019 в полезахисній смузі, яка розташована біля поля 04 за межами села Клембівка на території Клембівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області.

Однак, в ході розгляду справи №153/323/19 надавалась юридична оцінка діям позивача з порубки дерев 31.05.2018 у лісовому насадженні поряд з селом Добрянка Ямпільського району Вінницької області на території Порогівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області.

Відтак, встановлення в ході судового розгляду справи №153/323/19 факту вчинення позивачем порушення 31.05.2018 у лісовому насадженні поряд з селом Добрянка Ямпільського району Вінницької області на території Порогівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області, не може жодним свідчити про вчинення позивачем аналогічного порушення 16.02.2019 в полезахисній смузі, яка розташована біля поля 04 за межами села Клембівка на території Клембівської сільської ради Ямпільського району Вінницької області.

Підсумовуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що недотримання відповідачем вимог КУпАП під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності свідчить про протиправність спірної постанови. Разом з цим, на даний час відсутні підстави для однозначного висновку про наявність чи відсутність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 65-1 КУпАП. Суперечності щодо допущення позивачем вказаного порушення 16.02.2019 зумовлені неналежним виконанням відповідачем обов`язків щодо дослідження усіх обставин у справі про адміністративне правопорушення та можуть бути усунуті виключно новим розглядом справи про адміністративне правопорушення компетентним органом.

У відповідності із ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За приписами п.2 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на те, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, що призвело до неправильного вирішення справи, рішення суду першої інстанції належить скасувати і ухвалити нове рішення про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича задовольнити частково.

Рішення Ямпільського районного суду Вінницької області від 06 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича про визнання протиправною та скасування постанови про закриття справи скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича №06/193 від 27.05.2019, а справу про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 65-1 КУпАП, надіслати справу на новий розгляд до старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванського Василя Григоровича.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Гонтарук В. М. Сушко О.О.