Справа № 340/2305/19
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2019 року м.Кропивницький Справа № 340/2305/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд

в складі головуючого судді Пасічника Ю.П.

за участю секретаря судового засідання Побочій О.В.

представника позивача Волошиної Н.Л.

представника відповідача Саули А.В.

третьої особи ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, (вул.Дворцова, 6/7, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) до Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях (вул.Преображенська, 2, каб.616, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог не предмет спору на стороні відповідача Начальник відділу персоналу Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Джебко Ірина Семенівна (вул.Дворцова, 6/7, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) про визнання протиправною та скасування вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправною та скасування вимоги Міжрегіонального управління Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях від 04.09.2019 р. реєстраційний №6 щодо скасування наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 27 червня 2019 року №742/02 «Про накладання дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Ухвалою суду від 23.09.2019р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залучено начальника відділу персоналу Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Джебко Ірину Семенівну. Підготовче судове засідання призначено на 18.10.2019р.

18.10.2019р. підготовче судове засідання було відкладено до 24.10.209р. (т.2а.с.62).

24.10.2019р. підготовче провадження було закрито, справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 08.11.2019р. (т.2а.с.81).

08.11.2019р. в судовому засіданні оголошено перерву до 28.11.2019р. (т.2а.с.91,92).

28.11.2019р. в судовому засіданні продовжено перерву до 02.12.2019р. (т.2а.с.106).

02.12.2019р. в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення, складення повного тексту відкладено до12.12.2019р. (т.2а.с.113).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що посадовими особами відповідача в період з 12.07.2019р. по 09.08.2019р. проведено позапланову безвиїзну перевірку за зверненням ОСОБА_1 від 05.07.2019р. з питання її притягнення до дисциплінарної відповідальності.

За результатами перевірки відповідачем складено довідку та підтверджено інформацію викладену у зверненні ОСОБА_1 щодо незаконності рішення про накладення дисциплінарного стягнення, у зв`язку з чим складно та направлено позивачем вимогу № 6 від 04.09.2019р. про скасування наказу від 27.06.2019р. №742/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Не погоджуючись з вимогою відповідача позивач вказує на відсутність в його діях порушень Закону України «Про державну службу» з підстав зазначених у позовній заяві, а тому просить суду визнати вимогу протиправною та скасувати її.

В судовому засіданні представникам позивача позовні вимоги підтримано в повному обсязі.

11.10.2019р. відповідачем надано відзив на позов вимоги якого не визнаються зважаючи на те, що в ході проведення перевірки виявлено порушення: - частини 3 статті 69 Закону України «Про державну службу», а саме строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить три роки; - підпункту 4 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутність відомостей щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; - підпункту 10 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутності відомостей про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; - підпункту 13 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутності опису матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі; - пункту 3 Порядку, а саме відсутності долучення дисциплінарної справи, яка є складовою особової справи державного службовця та долучається до неї після прийняття суб`єктом призначення рішення щодо державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження.

Таким чином, на переконання відповідача, вимога № 6 від 04.09.2019р. про скасування наказу від 27.06.2019р. №742/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » є правомірною, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають (т.1а.с.134-144).

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував.

ОСОБА_1 правом надати письмові пояснення щодо позовних вимог не скористалась, в судовому засіданні проти позову заперечувала.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 64 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015р. № 889-VIII (в редакції закону чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - Закон 889-VIII) за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ст. 65 Закону 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Одним з видів дисциплінарних проступків є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону 889-VIII).

Згідно п. 2 ч. 1 та ч. 6 ст. 66 Закону 889-VIII до державного службовця може бути застосовано такий вид дисциплінарного стягнення, як догана.

Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2 - 4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до п. 2 ч 2. дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

- зауваження - суб`єктом призначення;

- інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно ст. 69 Закону 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. До складу дисциплінарної комісії включаються державні службовці державного органу, представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу, а також можуть включатися представники громадських об`єднань, які мають досвід роботи у сфері державного управління, державної служби або за юридичним фахом.

Кількість представників громадських об`єднань у складі дисциплінарної комісії може становити не більше двох осіб.

Членам дисциплінарної комісії забороняється передавати і розголошувати інформацію, отриману під час здійснення дисциплінарного провадження.

У разі якщо один із членів дисциплінарної комісії прямо підпорядкований особі, стосовно якої відкрито або здійснюється дисциплінарне провадження, такий член дисциплінарної комісії не повинен брати участі у прийнятті рішення.

Строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить три роки.

Склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби. До складу дисциплінарної комісії у державному органі включаються в однаковій кількості:

- представники керівника державної служби, визначені ним одноосібно із числа державних службовців цього державного органу;

- представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу.

До складу дисциплінарної комісії можуть включатися експерти або інші представники громадських об`єднань, утворених відповідно до Закону України "Про громадські об`єднання", за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

До складу дисциплінарної комісії повинна бути включена щонайменше одна особа, яка має юридичну освіту не нижче другого (магістерського) рівня та досвід роботи за фахом.

Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах.

У разі неможливості створення в державному органі постійної дисциплінарної комісії справи про дисциплінарні проступки, вчинені державними службовцями цього органу, розглядаються дисциплінарною комісією державного органу вищого рівня в порядку підпорядкування. У разі відсутності державного органу вищого рівня дисциплінарна комісія може утворюватися одноразово для конкретної справи за рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Члени дисциплінарної комісії на першому засіданні обирають голову та секретаря дисциплінарної комісії.

Засідання дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частин 1, 9 ст. 71 Закону 889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково.

За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частин 1-3 ст. 73 Закону 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення;

11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення);

12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

Згідно ст. 78 Закону 889-VIII рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії "А" до суду, а категорій "Б" і "В" - до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду.

Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.

Постановою КМУ від 13 червня 2000 р. №950 затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі - Постанова №950).

Відповідно до ч.2 Постанови №950, рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування).

Згідно ч.8 Постанови №950, за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються:

- факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіта, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування;

- заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, стосовно якої проведено службове розслідування;

- висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру;

- обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі потреби винних осіб до відповідальності згідно із законодавством.

У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування.

У разі виявлення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення комісія подає керівникові органу пропозицію щодо надіслання акта службового розслідування до спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції.

З матеріалів справи вбачається, що 12.07.2016р. було проведено конференцію державних службовців Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, результати роботи якої оформлено протоколом № 1 (т.1а.с.153-159).

Одними з питань порядку денного конференції було обрання представників з числа державних службовців до складу дисциплінарної комісії.

Наказом керівника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 12.07.2016р. №1526/к затверджено склад дисциплінарної комісії (т.1а.с.36).

В процесі діяльності комісії до її персонального складу вносились зміни, що підтверджується наказами від 04.09.2017 №959/к (т.1а.с.37), від 31.10.2017 №1178/к (т.1а.с.38), від 26.12.2017 №1543/к (т.1а.с.39), від 26.02.2019 №196/к (т.1а.с.40).

Як вбачається зі змісту вказаних наказів зміни до персонального складу комісії обумовлені цілком об`єктивними обставинами: звільнення членів комісії з Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, наданням відпустки по догляду за дитиною, запобіганню вчиненню корупційних та пов`язаних із корупцією правопорушень.

Зміна персонального складу членів дисциплінарної комісії з підстав визначених вищевказаними наказами, жодним чином не вказує на необхідність утворення нового складу комісії та не суперечить положенням ст. 69 Закону 889-VIII, оскільки з урахуванням дати її створення (12.07.2016р.), граничний термін роботи вказаної комісії спливає лише 12.07.2019р.

Вказані обставини повністю спростовують доводи відповідача щодо порушення положень ч. 3 ст. 69 Закону 889-VIII.

05.04.2019р. керівником Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області на ім`я голови дисциплінарної комісії надійшло подання яким ініційовано відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 (т.1а.с.182-187).

06.05.2019р. позивачем видано наказ №442/02 про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 (т.1а.с.42).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 24.06.2019р., про необхідність застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани (т.1а.с.107-114).

27.06.2019р. позивачем видано наказ №742/02 про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани (т.2а.с.23-34).

Не погодившись із застосування дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 11.07.2019р. звернулась до міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях із скаргою щодо правомірності застосування до неї дисциплінарного стягнення (т.2а.с.99).

Відповідно до п.п. 21 п. 4 Положення про Національне агентство України з питань державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 р. №500, НАДС відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль за додержанням визначених Законом України "Про державну службу" умов реалізації громадянами права на державну службу.

Наказом Національного агентства України з питань державної служби від 26 вересня 2016 року № 193 затверджено Порядок проведення Національним агентством України з питань державної служби та його територіальними органами перевірок стану дотримання державними органами вимог Закону України "Про державну службу" та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби (надалі - Порядок 193) (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 5 розділу І Порядку 193 НАДС (територіальний орган) здійснює планові та позапланові перевірки.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка об`єкта перевірки, яка не передбачена планом контрольної діяльності НАДС (територіального органу).

Згідно п. 7 розділу ІІ Порядку 193 основними завданнями перевірки є:

- установлення на об`єкті перевірки фактичного стану щодо реалізації державної політики у сфері державної служби, організації управління державною службою;

- перевірка стану дотримання державними органами вимог Закону та інших нормативно-правових актів з питань державної служби;

- попередження, виявлення та вжиття заходів щодо усунення виявлених порушень чинного законодавства та причин неналежного рівня організації управління державною службою;

- надання об`єкту перевірки на підставі аналізу матеріалів перевірки пропозицій щодо підвищення ефективності діяльності з питань, що були предметом перевірки, усунення виявлених недоліків та запобігання їм у майбутньому.

Відповідно до абз. 4 п. 1 розділу ІІ Порядку 193 перевірка проводиться за наказом НАДС (територіального органу).

Згідно п. 3 розділу ІІ Порядку 193 позапланова перевірка проводиться з окремих питань, які є предметом перевірки, зокрема за скаргою державного службовця категорій "Б" і "В" щодо прийняття, проходження та припинення державної служби; кандидата як учасника конкурсу на зайняття вакантної посади державної служби відповідно до статті 28 Закону; з метою перевірки усунення виявлених під час планової перевірки недоліків та порушень законодавства у сфері державної служби; у разі виявлення НАДС (територіальним органом) обставин, що можуть свідчити про порушення у державному органі законодавства у сфері державної служби; за дорученням органу вищого рівня тощо.

Відповідно до п. 1 розділу VI Порядку 193 за результатами перевірки у строк, що не повинен перевищувати десяти календарних днів після закінчення перевірки, складається довідка у трьох примірниках, яка після опрацювання підписується керівником робочої групи та її членами.

Згідно п. 2 розділу VII Порядку 193 у разі виявлення під час перевірок фактів порушень Закону та інших нормативно-правових актів з питань державної служби НАДС (територіальний орган) на будь-якій стадії перевірки може направити об`єкту перевірки та його посадовим особам обов`язкову для виконання вимогу про скасування рішень з питань державної служби, які суперечать законодавству в частині реалізації громадянами права на державну службу, про усунення порушень прав державного службовця або про скасування результатів конкурсу на зайняття вакантної посади державної служби.

З матеріалів справи вбачається, що за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 , відповідачем 12.07.2019р. видано наказ №40о/д про проведення позапланової безвиїзної перевірки позивача та затверджено склад робочої групи з проведення перевірки, про що повідомлено позивача (т.1а.с.31-34).

За результатами перевірки складено довідку від 04.09.2019р. (т.1а.с.20-25), якою встановлено окремі порушення:

- частини 3 статті 69 Закону України «Про державну службу», а саме строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить три роки;

- підпункту 4 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутність відомостей щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

- підпункту 10 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутності відомостей про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення;

- підпункту 13 пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу», а саме відсутності опису матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі;

- пункту 3 Порядку, а саме відсутності долучення дисциплінарної справи, яка є складовою особової справи державного службовця та долучається до неї після прийняття суб`єктом призначення рішення щодо державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження.

За результатами проведеної перевірки та виявлених порушень відповідачем, 04.09.2019р. складено вимогу, реєстраційний №6, за змістом якої позивачеві ставиться в провину порушення:

- частини 3 статті 69 Закону України «Про державну службу», а саме строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить три роки;

- пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу» під час формування дисциплінарних справ щодо державних службовців яким визначено перелік документів, матеріалів і видів інформації, які повинні обов`язково міститися у дисциплінарній справі (т.1а.с.17).

Зважаючи на вказані порушення відповідачем вимагається скасувати наказ начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 27.06.2019р. №742/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » про що позивача повідомлено листом від 04.09.2019р. (т.1а.с.16).

Надаючи правову оцінку оскаржуваній вимозі суд зазначає наступне.

В ході проведення перевірки позивача, за результатами якої складено довідку від 04.09.2019р., посадовими особами відповідача жодними чином не аналізувались правові підстави притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а висновки звелись до встановлення суто формальних, на думку відповідача, порушень.

Щодо правомірності формування та діяльності дисциплінарної комісії в частині внесення змін до її персонального складу, судом вже було встановлено, що зміна персонального складу членів дисциплінарної комісії, жодним чином не вказує на необхідність утворення нового складу комісії та не суперечить положенням ст. 69 Закону 889-VIII, оскільки з урахуванням дати її створення (12.07.2016р.), граничний термін роботи вказаної комісії спливав лише 12.07.2019р., а тому вказана обставина, які одна з підстав скасування наказу від 27.06.2019р. №742/02 не ґрунтується на нормах Закону 889-VIII, а отже є безпідставною.

Щодо доводів відповідача про порушення пункту 2 статті 73 Закону України «Про державну службу» під час формування дисциплінарних справ щодо державних службовців яким визначено перелік документів, матеріалів і видів інформації, які повинні обов`язково міститися у дисциплінарній справі, суд зазначає, що вказані доводи жодним чином не спростовують правомірності застосування дисциплінарного стягнення, а тому не можуть бути самостійною підставою для вимоги про скасування правомірного за своєю суттю наказу.

Таким чином, суд зазначає, що до позивача безпідставно, без урахування всіх обставин справи, висунуто вимогу про скасування наказу від 27.06.2019р. №742/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Частиною першою статті 5 КАС України гарантовано, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Таким чином, одним із завдань адміністративного судочинства є захист порушених прав, свобод та інтересів осіб, які вважають, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені їх права, свободи чи обов`язки.

Статтею 242 КАС України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яке ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про доведеність та наявність підстав для визнання протиправною та скасування вимоги Міжрегіонального управління Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях від 04.09.2019 р. реєстраційний №6 щодо скасування наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 27 червня 2019 року №742/02 «Про накладання дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Згідно частин 1, 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:

1) на професійну правничу допомогу;

2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;

3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;

4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;

5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1921 грн. який належить стягнути з відповідача по справі (т.1а.с.3).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 6-14, 139, 242-246, 382, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Міжрегіонального управління Національного агентства України з питань державної служби у Полтавській та Кіровоградській областях від 04.09.2019 р. реєстраційний №6 щодо скасування наказу начальника Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області від 27 червня 2019 року №742/02 «Про накладання дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Стягнути на користь Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області () понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Міжрегіонального управління Нацдержслужби у Полтавській та Кіровоградській областях ().

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 06.12.2019р.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. Пасічник