Справа № 520/12337/19
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2019-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

10 грудня 2019 р. Справа № 520/12337/19
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Котеньов О.Г., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- зобов`язати відповідача присвоїти ОСОБА_1 чергове військове звання підполковника податкової поліції та нарахувати надбавку за вказане звання згідно з ст. 177КЗпП України за весь час прострочки, починаючи з 01.02.1999;

- зобов`язати відповідача внести зміни в грошовий атестат ОСОБА_1 для перерахування пенсії та внести зміни в послужний список особистий справі з поміткою про присвоєння чергового спеціального звання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Вищевказаною ухвалою для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно, окрім іншого, надати до суду докази сплати судового збору у сумі 768,40 грн.

Позивачем через канцелярію суду 06.12.2019 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначив, що він на пенсії, тому присвоєння йому чергового звання у встановлені строки позивач розглядає виключно в збільшенні йому грошового забезпечення, у зв`язку з чим просив звільнити його від сплати судового збору.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Зокрема, ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Європейський суд з прав людини констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями.

Суд зазначає, що вимога про присвоєння чергового спеціального звання підполковника податкової міліції є вимогою щодо проходження публічної служби, за яку не встановлено пільг щодо звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування своєї заяви позивач зазначає про те, що він перебуває на пенсії. До суду не надано доказів, які б свідчили про те, що розмір судового збору (768,40 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір") або будь-яких інших доказів, що підтверджують незадовільний майновий стан позивача, а тому у суду відсутні підстави для задоволення такої заяви.

Крім того, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно, окрім іншого, надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача присвоїти позивачу чергове звання.

Позивачем через канцелярію суду 06.12.2019 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій не зазначив причин пропуску строку звернення до адміністративного суду та не надав відповідних доказів поважності та вказав, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Частинами 2 і 5 ст.122 КАС України встановлено загальний та спеціальний строк звернення до суду, зокрема для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивачем у позові зазначено, що після поновлення його на посаді він працював на нижчій посаді, окрім того, в установлений законом термін в лютому 1999 року позивачу не присвоєно чергове військове звання підполковник податкової міліції, яке повинно було бути присвоєно ще до його незаконного звільнення, але воно не було присвоєно після поновлення позивача на роботі, що також вплинуло на його заробітну платню.

Суд звертає увагу, що нарахування надбавки за спеціальне звання, внесення змін до грошового атестату ОСОБА_1 та внесення змін у послужний список особистої справи з поміткою про присвоєння чергового спеціального звання підполковника податкової міліції є похідними вимогами від вимоги про присвоєння чергового спеціального звання підполковника податкової міліції.

У той же час вимога про присвоєння чергового спеціального звання підполковника податкової міліції є вимогою щодо проходження публічної служби, строк звернення з якою відповідно до приписів ч.5 ст. 122 КАС України встановлено один місяць.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають статус стабільних.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає "Право на справедливий суд", одним із аспектів якого є право доступу, яке не є абсолютним і може підлягати законним обмеженням, які мають законну мету та використаними засобами та досягнутими цілями. Таким законним обмеженням є передбачені законом строки звернення до суду, які можуть бути поновлені за заявою заявника із зазначенням та обґрунтуванням поважних причин та надання належних доказів щодо причин пропуску строків звернення до суду.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Враховуючи, що позовна вимога про зобов`язання відповідача присвоїти позивачу чергове звання заявлена із порушенням місячного строку для звернення до суду, а також те, що позивачем не надано заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами поважності на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи, що позовні вимоги заявлені із порушенням місячного строку для звернення до суду, а також те, що позивачем не наведено підстави для поновлення такого строку, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви .

Згідно з ч.6 ст.169 КАС України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Частиною 7 ст.169 КАС України передбачено, що ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви за результатами її перегляду та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 9, 122, 123, 169, 243, 247, 248, 256, 295, 297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.Г. Котеньов