Справа № П/811/1142/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року м. Кропивницький Справа № П/811/1142/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 (далі-позивач) до Апеляційного суду Кіровоградської області (відповідач), третя особа: Кропивницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України, про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог: 1) визнати протиправною відмову відповідача щодо видачі йому нової довідки для подання до Кропивницького об`єднаного УПФУ з метою призначення щомісячного довічного грошового утримання про те, що станом на день звільнення у відставку розмір його щомісячної суддівської винагороди відповідно до вимог п. 23 Прикінцевих та Перехідних положень Закону №1402-VIII та згідно ч.3, 5 ст.133 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" від 07.07.2010 №2453-VI становить 52800 грн.; 2) зобов`язати відповідача видати нову довідку про заробітну плату для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці про те, що його заробітна плата, яка враховується при призначенні (перерахунку) щомісячного довічного грошового утримання суддям у відставці, станом на 07.06.2017 р. становить 52800 грн. (оклад - 35200 грн., надбавка 17600 грн. - доплата за вислугу років).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що розмір суддівської винагороди регулюється нормами Закону України "Про судоустрій та статус суддів" та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Відповідач своїм правом на подання заперечення (відзиву) не скористався.

Представник третьої особи заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки з 01.01.2017 р. мінімальна заробітна плата більше не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Згідно із ст.ст.262 і 263 КАС України дану справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження за наявними матеріалами.

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

Указом Президента України від 15.01.2001 р. №12/2001 позивача вперше було призначено на посаду судді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області.

Указом Президента України від 04.11.2004р. №1367/2004 позивача призначено у межах п`ятирічного строку на посаду судді Апеляційного суду Кіровоградської області.

Наказом голови Апеляційного суду Кіровоградської області № 341 від 30.11.2004 р. позивача зараховано до складу Апеляційного суду Кіровоградської області.

Постановою Верховної Ради України від 22.12.2005 р. позивача було обрано безстроково на посаду судді Апеляційного суду Кіровоградської області.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 1319/0/15-17 від 30.05.2017 р. позивача було звільнено з посади судді Апеляційного суду Кіровоградської області у відставку.

Наказом голови Апеляційного суду Кіровоградської області від 07.06.2017 р. № 18-к позивача відраховано зі штату Апеляційного суду Кіровоградської області.

07.06.2017 р. Апеляційним судом Кіровоградської області було підготовлено подання про встановлення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці з зазначенням у ньому, що заробітна плата для обчислення щомісячного грошового утримання позивача становить 26400,00 гривень, про що також видано відповідну довідку (а.с.11-14)..

Не погоджуючись із зазначеним розміром щомісячного грошового утримання позивачем 07.06.2017 р. на ім`я голови Апеляційного суду Кіровоградської області подано заяву із проханням видати нову довідку про те, що станом на день звільнення у відставку розмір його щомісячної суддівської винагороди відповідно до п.23 Прикінцевих та Перехідних положень Закону №1402-VІІІ та ч.3, 5 ст.133 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" від 7 липня 2010 року №2453-VІ становить 52800 грн. (а.с.16-17).

Листом від 12.06.2017 р. №210/17 відповідач відмовив у видачі нової довідки пославшись на те, що видана довідка із зазначенням в ній суддівської винагороди у розмірі 26400,00 гривень відповідає п.3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 06.12.2016 р. №1774-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України", постанові Кабінету Міністрів України №335 від 18.05.2017 року "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України, затвердженому та погодженому в законному порядку штатному розпису Апеляційного суду Кіровоградської області (а.с.18).

Вважаю таку відмову відповідача протиправною позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.

Судом встановлено, що позивач не погоджується із сумою нарахованої йому суддівської винагороди та наголошує, що розмір суддівської винагороди для судді, який не пройшов кваліфікаційне оцінювання повинен обраховуватись у відповідності до ч.3 ст.133 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" від 07.07.2010 р. №2453-VI, а саме 10 мінімальних заробітних плат, розмір якої відповідно до Закону України "Про Держаний бюджет України на 2017 рік" становить 3200,00 грн..

Відповідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIIІ (далі - Закон № 1402-VIIІ) встановлено, що суддівська винагорода регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Згідно до п.п.22, 23 Розділу XII "Прикінцевих та перехідних положень" Закону №1402-VIIІ право на отримання суддівської винагороди у розмірах, визначених цим Законом, мають судді, які за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердили відповідність займаній посаді(здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді) або призначені на посаду за результатами конкурсу, проведеного після набрання чинності цим Законом.

До проходження кваліфікаційного оцінювання суддя отримує суддівську винагороду, визначену відповідно до положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 07.07.2010 р. № 2453-VІ (далі - Закон № 2453-VІ).

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" визначено, що у 2017 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з 1 січня складає 3200 грн..

Позивач кваліфікаційне оцінювання на відповідність займаній посаді як суддя не проходив, а тому за приписами зазначених норм, суддівська винагорода повинна йому нараховуватись відповідно до Закону № 2453-VІ.

Частиною третьою статті 133 Закону № 2453-VI було обумовлено, що посадовий оклад місцевого суду встановлюється в розмірі 10 мінімальних заробітних плат. Ця норма є банкетною, оскільки визначає лише кількість мінімальних заробітних плат для встановлення розміру посадового окладу судді, але не встановлює розмір мінімальної заробітної плати, який необхідний для цього. Тому необхідно звернутися до інших законів, які встановлюють розмір мінімальної заробітної плати.

Такі норми доповнять частину третю статті 133 Закону №2453-VI і становитимуть єдину спеціальну норму, якою буде визначено розмір посадового окладу судді.

Нормативним доповненням до зазначеної статті є відповідні законодавчі положення, а саме, пунктом 3 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 06 грудня 2016 року №1774-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" встановлено, що мінімальна заробітна плата (3200 грн.) після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Отже, таким приписом законодавець заборонив застосовувати новий розмір мінімальної заробітної плати (3200 грн.) як розрахункової величини для визначення посадових окладів, в тому числі й суддів.

Водночас цим пунктом законодавець передбачив таке: "До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі 1600 грн".

Аналіз такого правового врегулювання дає підстави зробити правовий висновок, що законодавець встановив: по-перше, два види (розміри) мінімальної заробітної плати; по-друге, заборонив застосовувати для визначення розмірів посадових окладів розмір мінімальної заробітної плати 3200 грн.; по-третє, чітко передбачив, що для визначення посадових окладів суддів застосовується розмір мінімальної заробітної плати 1600 грн..

Крім того, таким врегулюванням законодавець не порушив гарантії суддів щодо розміру суддівської винагороди, оскільки для визначення окладу судді підлягає застосуванню розмір мінімальної заробітної плати, який не є меншим від того, що застосовувався раніше до такого врегулювання (з 01 грудня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати також становив 1600 грн. (абз.2 ст.8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік").

Вказаний висновок здійснений з урахуванням правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 11.04.2018 р. у справі №818/975/17.

Враховуючи викладене, дії відповідача щодо нарахування позивачу суддівської винагороди виходячи з розміру посадового окладу, обрахованого за приписами пункту 3 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №1774-VIII, що є чинним та неконституційним не визнавався, є правомірними, та не порушують гарантоване державою право на належне матеріальне забезпечення судді, як одну із складових його незалежності.

Вищевказане встановлено в рішенні Кіровоградський окружний адміністративний суд від 27.08.2019 р. у справі № П/811/614/17, яке набрало законної сили 27.09.2019 р..

Отже, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько