Справа № 520/4863/19
Суддя: Юрков Едуард Олегович
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року Справа № 520/4863/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮркова Е.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" про застосування заходів реагування, -
17 травня 2019 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд: до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, експлуатацію будівлі Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро", за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6, зупинити повністю шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв`язку з чим зобов`язати керівництво Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" негайно припинити використання цієї будівлі з метою проведення будь якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що актом перевірки об`єкта Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6 щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 19.02.2019 року № 56 встановлені порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, позивач вважає, що подальша експлуатація об`єкта, а саме: Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6 є неможливою до усунення недоліків, зазначених в акті від 19.02.2019 року № 56.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.05.2019 року адміністративну справу №520/4863/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контрою) - передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Ухвалою суду від 26.06.2019 року прийнято позовну заяву Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" про застосування заходів реагування до розгляду, та відкрито провадження в адміністративній справі; призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
Відповідачем 22.07.2019 року подано до суду відзив на позов, в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на те, що поданий адміністративний позов є таким, що має на меті виключно вплив на здійснення господарської діяльності суб`єктом господарювання з боку органу державного нагляду (контролю) і направлений штучне створення перешкод суб`єкту господарювання, оскільки характер виявлених порушень і заходи реагування, застосування яких вимагає позивач, є неспіврозмірними, оскільки на думку відповідача жодне із виявлених порушень як окремо, так і в своїй сукупності не несуть заявлених позивачем ризиків і жодним чином не можуть об`єктивно вплинути на виникнення пожежі. Крім того, враховуючи, що будівля обладнана системою протипожежного захисту (сигналізацією) в разі виникнення пожежі у належній відповідачу будівлі, уповноважений представник позивача буде одразу ж проінформований і саме на позивача, як установи, спеціально створеної для забезпечення захисту населення від пожеж та інших надзвичайних ситуацій і такої, що утримується за рахунок коштів платників податків, в т.ч. і ПрАТ «Компанія «Дніпро» покладається обов`язок ліквідувати наслідки пожежі та інших надзвичайних ситуацій і запобігти завданням шкоди життю і здоров`ю людей а також збитків суб`єктам господарювання.
У судове засідання 22.10.2019 року прибув представник відповідача, проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечував.
Представником позивача 24.07.2019 року подано до суду клопотання про здійснення розгляду справи без участі представника позивача.
За викладених обставин, враховуючи, що в судове засідання прибули не всі особи, що беруть участь у розгляді справи, суд не вбачає підстав для відкладання розгляду справи, та вважає за можливе вирішити справу за наявними у ній доказами у письмовому провадженні за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 3 статті 194 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом встановлено, що у період з 18.02.2019 року по 19.02.2019 року, на підставі наказу № 57 від 05.02.2019 року, направлення № 67 від 18.02.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведено позапланову перевірку Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6.
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 19.02.2019 року № 56 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
1. п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ: відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток;
2. п. 1.24 глави 1 розділу IV ППБУ: отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, не заповнені (двері приміщення електрощитової не протипожежні);
3. п. 2.31 глави 2 розділу III ППБУ: коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;
4. ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», п. 8 розділу II ППБУ: приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки;
5. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ: приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
6. Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги», п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ: технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників;
7. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 1.4 глави 1 розділу V ППБУ: підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
8. п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування на шляхах евакуації порогів, виступів, які перешкоджають вільній евакуації людей;
9. п. 2.23 глави 2 розділу III ППБУ: допустили зменшування розмірів евакуаційних виходів з приміщень;
10. п. 23 глави 2 розділу III ППБУ: грати на вікнах приміщень, де перебувають люди, не виконані такими, що розкриваються, розсуваються або знімаються;
11. абз. перший п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ: дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які повинні забезпечувати І групу вогнезахисної ефективності;
12. п. 2.3 глави 2 розділу III ППБУ: допустили знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (вихід зі сходової клітки на горище (покрівлю) не виконано через протипожежний люк 2-го типу);
13. п. 2.11 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток;
14. абз. перший частини другої статті 57 КЦЗУ: початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єкта нерухомості (приміщень або їх частин) не здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
15. ст.. 91 КЦЗУ, пункт 10 додаток 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» від 23.11.2013 року № 819: особи керівного складу об`єкту, діяльність яких пов`язана із організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання;
16. п. 7 наказу МНС України від 16.08.2005 р. № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 р. № 338»: не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки об`єкту.
Також судом встановлено, що у період з 26.09.2019 року по 27.09.2019 року, на підставі наказу № 127 від 25.09.2019 року, направлення № 352 від 26.09.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведено позапланову перевірку Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6.
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.09.2019 року № 257 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
1. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ: приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
2. п. 2.11 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток;
3. абз. перший частини другої статті 57 КЦЗУ: початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єкта нерухомості (приміщень або їх частин) не здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
4. ст.. 91 КЦЗУ, пункт 10 додаток 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» від 23.11.2013 року № 819: особи керівного складу об`єкту, діяльність яких пов`язана із організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання;
5. п. 7 наказу МНС України від 16.08.2005 р. № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 р. № 338»: не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки об`єкту.
Також 27.09.2019 року у зв`язку з виявленими порушеннями, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким зобов`язано ПрАТ "Компанія "Дніпро" усунути вище вказані порушення до 05.12.2019 року.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052, на ДСНС України покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно - правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно підпунктів 27, 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 року, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі Закон № 877).
Згідно статті першої, частини 5, частини 11 статті 4 Закону № 877, діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Згідно з частиною першою статті 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 статті 7 Закону № 877 визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
В силу частини 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, регулюються Кодексом цивільного захисту України.
Відповідно до частини першої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно підпункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно підпунктів 1, 4 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:
- недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
- нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що позивач у відповідності до Закону № 877 та Кодексу цивільного захисту України є спеціально уповноваженим органом, який наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
З аналізу наведених норм слідує, що адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта .
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
З матеріалів справи слідує, що під час проведення позапланової перевірки ПрАТ "Компанія "Дніпро" виявлено не усунутих 5 порушень правил пожежної і техногенної безпеки, які зазначені в акті перевірки від 27.09.2019 року № 257.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на наступне.
Відсутність та неготовність до роботи первинних засобів пожежогасіння не дозволить оперативно погасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей.
Відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.
При улаштуванні в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток, може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі. При зберіганні горючих матеріалів, може призвести до виникнення пожежі від найменших джерел запалення, як природних, так і по необережності, з подальшим розвитком пожежі на поряд розташовані будівлі та споруди і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При прокладанні електричних проводів по горючій основі, призведе до нагрівання горючої основи під час експлуатації електричних проводів та може привести до виникнення пожежі і впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки забороняється оренда приміщень без погодження з органами ДСНС України у Дніпропетровській області.
Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Порушення, зазначенні в акті перевірки відповідача свідчать про те, що відповідачем не було забезпечено безпеку об`єктів, що перевірялися, на належному рівні шляхом забезпечення системами запобігання, у тому числі організаційно-технічними заходами.
Тобто на об`єктах відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей і матеріальні цінності, а саме: полум`я й іскри; підвищена температура навколишнього середовища; токсичні продукти горіння і термічного розкладання; дим; знижена концентрація кисню. Вищезазначені фактори пожежі несуть реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до пункту 24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Однак, відповідач, не зважаючи на встановлені перевіркою порушення, про наявність яких підприємству достеменно відомо, свідомо експлуатує об`єкт із цими порушеннями правил і норм пожежної та техногенної безпеки, чим створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Водночас, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єктів відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (як працюючого персоналу, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі).
Суд зауважує, що ПрАТ "Компанія "Дніпро" під час проведення позапланових перевірок не надавалось жодних зауважень або заперечень до проведених заходів та складених за їх результатами актів та припису.
Станом на час розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в актах перевірки від 19.02.2019 року № 56 та від 27.09.2019 року № 257
Суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація об`єкта, а саме: будівлі Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро", за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6 із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єктах.
Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам сторін щодо створення наявними порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що не всі виявлені перевіркою порушення техногенної та пожежної безпеки, які є реальною загрозою для життя та здоров`я людей, є усунутими, що підтверджено матеріалами справи.
Пожежа - це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Застосована правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018 р. у справі № 826/4267/16.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро", за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6 до повного усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки від 19.02.2019 року № 56, спрямоване на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на цьому об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, є обґрунтованим, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Водночас, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання позивача про встановлення у судовому рішенні способу і порядоку його виконання шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв`язку з чим зобов`язати керівництво Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" негайно припинити використання цієї будівлі з метою проведення будь якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, з огляду на таке.
Відповідно до частини 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з частиною 3 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст.70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Таким чином, клопотання позивача щодо встановлення у судовому рішенні способу і порядоку його виконання шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв`язку з чим зобов`язати керівництво Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" негайно припинити використання цієї будівлі з метою проведення будь якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, задоволенню не підлягає.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 139, 242-244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Дніпро" - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) Е.О. Юрков