Справа № 824/376/19-а
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/376/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Брезіна Т.М.

Суддя-доповідач - Совгира Д. І.

03 грудня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Франовської К.С. Кузьменко Л.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Скорика А.І.

представника відповідачів: Остафійчука Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Чернівецької міської ради на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Чернівецької міської ради, Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради про скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до Чернівецької міської ради та Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради, в якому просили:

- скасувати рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. про затвердження Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці, у частині поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій № АДРЕСА_1 в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1;

- відновити дію рішення 26 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 562 від 04.11.2004 р. та рішення 34 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 763 про поширення зони квартирної багатоповерхової житлової забудови на земельну ділянку площею 0,5330 га по вул. АДРЕСА_2 №9 та внести відповідні зміни (корегування) до чинного Генерального плану і Схеми зонування території м. Чернівці. Виключити земельну ділянку по вул. Кагарлицькій №9 з зони садибної забудови чинного Генерального плану і Схеми зонування території м. Чернівці та помістити земельну ділянку площею 0,5330 га по АДРЕСА_2 в зону квартирної багатоповерхової забудови, поміченої буквено-цифровим індексом Ж-3.

Підставою звернення позивачів, як власників недобудованого 9-ти поверхового об`єкту, який розташований на земельній ділянці площею 0,5330 га по АДРЕСА_3 . АДРЕСА_2 № АДРЕСА_1 , до суду з даним позовом стала протиправна зміна органами місцевого самоврядування зони квартирної багатоповерхової житлової забудови під буквеним індексом Ж-3 на зону садибної забудови під буквеним індексом Ж-1, що в своїй сукупності унеможливлює дотримання містобудівних умов та обмежень та закінчення будівництва 9-ти поверхового об`єкта по вул. Кагарлицькій №9 у м АДРЕСА_4 . Зокрема, позивачі зазначають, що під час розроблення нового Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці Департамент містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради не надав розробнику ДП «Містопроект» інформації про наявність незавершеного будівництва 9-ти поверхового об`єкта по вул. Кагарлицькій №9 у м АДРЕСА_4 .

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. про затвердження Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці, у частині поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій № АДРЕСА_1 в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1. Зобов`язано Чернівецьку міську раду розглянути питання про внесення змін до Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці щодо поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9 в зону квартирної багатоповерхової забудови, поміченої буквено-цифровим індексом Ж-3. В решті позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Чернівецька міська рада подала апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, що є підставою для скасування рішення окружного суду та ухвалення нового про відмову в задоволенні позову.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає про помилковість обрання позивачем способу захисту своїх права, оскільки скасування рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. про затвердження Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці, у частині поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій № АДРЕСА_1 в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1 не змінить функціональне призначення земельної ділянки по АДРЕСА_3 . АДРЕСА_2 . Також, Чернівецька міська рада зазначає, про безпідставність вимог щодо відновлення дії рішення 26 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 562 від 04.11.2004 р. та рішення 34 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 763 про поширення зони квартирної багатоповерхової житлової забудови на земельну ділянку площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9, оскільки затвердження генерального плану міста є виключною компетенцією міської ради.

В судовому засіданні представник відповідачів вимоги апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Позивач та представник позивача заперечили проти задоволення апеляційної скарги міської ради та просили залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення учасників справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, згідно рішення Виконавчого комітету Чернівецької міської Ради народних депутатів від 05.05.1992 р. №246/9 відведено за рахунок земель вільного запасу міської ради управлінню капітального будівництва облвиконкому під будівництво 107-квартирного житлового будинку з приміщеннями магазину «Хліб.Молоко» по вул. Кагарлицькій АДРЕСА_1 м АДРЕСА_5 Чернівці. У відповідності до наявного в матеріалах справи Робочого проекту будівництва 107-квартирного житлового будинку з приміщеннями магазину «Хліб.Молоко» по вул. АДРЕСА_4 , користувачем земельної ділянки вказано Колективне виробничо-комерційне підприємство «Енергопостач». (том 1 а.с. 26-33).

11.03.1993 р. Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Чернівецького обласної Ради народних депутатів надано дозвіл №12/93 та виконання робіт з будівництва 07-квартирного житлового будинку з приміщеннями магазину «Хліб.Молоко» по вул. Кагарлицькій 9 у м. Чернівці. (том 1 а.с. 34).

Рішенням 26 сесії IV скликання Чернівецької міської ради від 04.11.2004 р. №562 затверджено відкоригований генеральний план міста Чернівці. Згідно викопіювання з даного генерального плану вказано, що земельна ділянка по АДРЕСА_3 . Кагарлицькій АДРЕСА_4 , знаходиться в зоні проектованої території квартирної багатоповерхової забудови (том 1 а.с. 36-37).

Рішенням 34 сесії IV скликання Чернівецької міської ради прийнято рішення №763 від 07.07.2005 р. про затвердження Правил використання та забудови території міста Чернівці. Згідно викопіювання з карти зонування території населеного пункту до правил використання та забудови території міста Чернівці земельна ділянка по АДРЕСА_4 , знаходиться в зоні квартирної багатоповерхової житлової забудови. (том 1 а.с. 38-39).

Висновком начальника відділу охорони культурної спадщини Чернівецької міської ради від 20.08.2013 р. ОСОБА_3 щодо розгляду проектної документації на будівництво 72 квартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованим магазином по АДРЕСА_4 , визначено, що ділянка на якій планується незавершене будівництво багатоквартирного будинку підпадає під обмеження зони регулювання забудови в частині висотності нової забудови не більше 12 метрів. При цьому, пропонується при завершені будівництва 9 поверхових будинків, будівництво яких знаходиться у недобудованому стані з 1990 року понизити висоту недобудованих житлових будинків з 9 до 5 поверхів висотою 16 метрів (двох блоків) та до восьми поверхів висотою 24,14 метрів (одного блоку орієнтованого на захід) (том 1 а.с. 167).

Рішенням 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. «Про затвердження містобудівної документації «Коригування генерального плану м. Чернівці», в складі якої розроблено схему зонування території міста Чернівці, де зокрема, земельну ділянку площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9 поміщено в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1 (том 1 а.с. 21-22, 158-166).

30.07.2014 р. між Колективним виробничо-комерційним підприємством «Енергопостач» та ОСОБА_2 і ОСОБА_1 , укладено договір купівлі-продажу об`єкту незавершеного будівництва 107 - квартирного житлового будинку з магазином «Хліб-Молоко», ступінь готовності 12%, що знаходиться по АДРЕСА_4 (том 1 а.с. 45-46).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 30.07.2014 р. зареєстровано право спільної часткової власності на незавершене будівництво об`єкта житлової нерухомості по АДРЕСА_4 (том 1 а.с. 47-48).

Відповідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку кадастровий номер 0:33:003:0064 по вул АДРЕСА_4 , міститься інформація, що вказана земельна ділянка площею 0,5330 га відноситься до земель житлової та громадської забудови з цільовим призначенням 02.10 для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури. Крім того, вказано, що вказана земельна ділянка перебуває у комунальній власності та передана в оренду ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 24.05.2018 р. по 16.05.2023 року, що окрім іншого підтверджується договором оренди землі №10769 від 16.05.2018 року (том 1 а.с. 53-60).

У відповідності до містобудівного розрахунку, розробленого ПП «Майстерня архітектора Байди» для будівництва багатоквартирного дев`ятиповерхового житлового будинку з вбудованим магазином «Хліб-молоко» по вул. Кагарлицькій, 9 у м. Чернівці цільове призначення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9 багатоквартирне житлове будівництво. Проектована ділянка розміщена в кварталі житлової забудови змішаної поверхності. З однієї сторони ділянки розташовані багатоповерхові житлові будинки, а з іншої незабудовані дачні ділянки. Функціональне використання для житлової забудови. На земельній ділянці знаходить незавершене будівництво трьох секцій (підвал і перший поверх) (том 1 а.с. 40-44).

Відповідно до наказу Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради від 20.06.2018 р. №231-МУО листом від 21.06.2018 р. відмовлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у надані містобудівних умов та обмежень на будівництво 9-ти поверхового буднику на земельній ділянці по вул. Кагарлицькій АДРЕСА_4 . Відмова мотивована тим, що спірна земельна ділянка розташована в зоні садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1, що дозволяє будівництво багатоквартирних житлових будинків до 3-х поверхів. Крім того, вказано, що земельна ділянка знаходиться в підзоні ІА-5 за історико-архітектурним регламентом, що обмежує будівництво із висотою забудови вище 18 метрів. (а.с. 23-24).

Згідно листа Державного інституту проектування «Містопроект» від 01.11.2018 р. повідомляється, що при розроблені Генерального плану і Плану зонування міста Чернівці, інформації про наявність незавершеного будівництва 107-квартирного 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованим магазином по АДРЕСА_3 . Кагарлицькій 9 АДРЕСА_6 м. Чернівці, замовником Департаментом містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради не було надано. В результаті, у вказаній містобудівній документації була врахована масова садибна забудова, яка домінує на даній території. При цьому, Державний інститут проектування «Містопроект» не заперечує щодо врахування розпочатого будівництва багатоповерхового будинку по вул. Кагарлицькій 9 АДРЕСА_6 м. Чернівці при внесені відповідних змін до Плану зонування міста Чернівці (том 1 а.с. 61-62).

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що неврахування відповідачами при розроблені та затверджені в генеральному плані м. Чернівці та схем зонування території м. Чернівці, тієї обставини, що незавершене будівництво 107-ми квартирного 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованим магазином по АДРЕСА_3 . Кагарлицькій 9 АДРЕСА_4 , розташоване на земельній ділянці, цільовим призначенням якої є будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури та яка за попереднім Генеральним планом знаходилась в житловій зоні Ж-3 (багатоповерхова квартирна житлова та громадська забудова без обмеження рівня поверховості з високою щільністю забудови), призвело до безпідставної зміни вказаної зони на житлову зону Ж-1, яка передбачає садибну житлову забудову, де поверховість будинків не повинна перевищувати 3-х поверхів.

Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції та надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, виходить з наступного.

Предметом дослідження в межах даного апеляційного провадження є питання правомірності прийняття рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. про затвердження Генерального плану та Схеми зонування території м. Чернівці, у частині поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій № АДРЕСА_1 в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1.

Основними доводами визнання вказаного вище рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. в цій частині протиправним позивачі зазначають факт не надання розробнику ДП «Містопроект» інформації про наявність незавершеного будівництва 9-ти поверхового об`єкта по вул. Кагарлицькій №9 у м АДРЕСА_5 Чернівці, що призвело до протиправної зміни зони квартирної багатоповерхової житлової забудови під буквеним індексом Ж-3 на зону садибної забудови під буквеним індексом Ж-1.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені в Законі України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.4

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Саттею 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що генеральний план населеного пункту - це містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; детальний план території - це містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території; містобудівна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.

Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами, державними стандартами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Зміни до генерального плану населеного пункту можуть вноситись не частіше, ніж один раз на п`ять років.

Частиною першою статті 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території; детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції.

Згідно з частиною четвертою статті 19 цього ж Закону детальний план території визначає: принципи планувально-просторової організації забудови; червоні лінії та лінії регулювання забудови; функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; черговість та обсяги інженерної підготовки території; систему інженерних мереж; порядок організації транспортного і пішохідного руху; порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави дійти висновку, що генеральний план населеного пункту, план зонування та детальний план території є видами містобудівної документації, при цьому, генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, а план зонування та детальний план території розробляються на підставі Генерального плану території та не можуть йому суперечити. Крім того, детальний план території розробляється на підставі плану зонування та не може йому суперечити.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 24 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Згідно з ч. 1 ст.25 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Відповідно до положень ст. 20 Земельного кодексу України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.

Зміна цільового призначення земельних ділянок державної або комунальної власності провадиться Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передачу цих ділянок у власність або надання у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

Види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Отже, планування та забудова земельних ділянок здійснюється, у тому числі, їх власниками, виключно в межах їх цільового призначення.

У даній спірній ситуації, судом першої інстанції з`ясовано, що позивачі є власниками незавершеного будівництва 107-квартирного житлового 9-ти поверхового будинку по АДРЕСА_4 .

Вказаний об`єкт будівництва розташований на земельній ділянці площею 0,5330 га кадастровий номер 0:33:003:0064 по АДРЕСА_4 . Дана земельна ділянка відноситься до земель житлової та громадської забудови з цільовим призначенням 02.10 для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури.

Будівництво 107-квартирного житлового 9-ти поверхового будинку по АДРЕСА_4 розпочалось у 90-х роках на підставі наданих органами місцевого самоврядування дозвільних рішень та відповідно до генерального плану міста Чернівці, рішення 26 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 562 від 04.11.2004 р., рішення 34 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 763, в яких передбачалось віднесення вказаної земельної ділянки до зони квартирної багатоповерхової забудови.

Однак, рішенням 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171 від 27.03.2014 р. «Про затвердження містобудівної документації «Коригування генерального плану м. Чернівці», в складі якої розроблено схему зонування території міста Чернівці, де зокрема, земельну ділянку площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9 поміщено в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1.

Згідно з пояснювальною запискою до Плану зонування території міста Чернівці житлова зона Ж-1 є зоною садибної житлової забудови, де поверховість будинків не повинна перевищувати 3-х поверхів. В той час, як житлова зона Ж-3 є зоною багатоповерхової квартирної житлової та громадської забудови без обмеження рівня поверховості з високою щільністю забудови.

Як встановлено з матеріалів справи Генеральний план і План зонування міста Чернівці, затверджений 27.03.2014 р. згідно рішення 48 сесії Чернівецької міської ради VI скликання № 1171, розроблений Державним інститутом проектування «Містопроект» на замовлення Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради.

Згідно листа Державного інституту проектування «Містопроект» від 01.11.2018 р. встановлено, що при розроблені Генерального плану і Плану зонування міста Чернівці, Департаментом містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради не було надано розробнику інформації про наявність незавершеного будівництва 107 - квартирного 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованим магазином по вул. Кагарлицькій 9 у м. Чернівці. При цьому, Державний інститут проектування «Містопроект» не заперечує щодо врахування розпочатого будівництва багатоповерхового будинку по вул. Кагарлицькій 9 у м. Чернівці при внесені відповідних змін до Плану зонування міста Чернівці.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, відповідальні за розробку та затвердження містобудівної документації, діючи з дотриманням принципів належного урядування, повинні забезпечувати збалансований підхід до різних інтересів.

Законним способом узгодження різних інтересів у сфері містобудування є громадське обговорення. Процедура громадського обговорення є запобіжником порушення важливих інтересів різних груп та осіб та забезпечує їх виявлення та врахування під час прийняття рішень у сфері містобудування.

Відповідно до ст. 21 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 року, ухваленої в межах справи 826/13852/17, дійшов висновку, що слід виходити з презумпції, що містобудівна документація, яку розроблено та затверджено у встановленому порядку, враховує державні, громадські та приватні інтереси.

Відтак, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції, що неврахування відповідачами при розроблені та затверджені в генеральному плані м. Чернівці та схем зонування території м. Чернівці, тієї обставини, що незавершене будівництво 107-ми квартирного 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованим магазином по вул. Кагарлицькій 9 АДРЕСА_6 м. Чернівці, розташоване на земельній ділянці, цільовим призначенням якої є - 02.10 для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури та яка за попереднім Генеральним планом знаходилась в житловій зоні Ж-3 (багатоповерхова квартирна житлова та громадська забудова без обмеження рівня поверховості з високою щільністю забудови), призвели до безпідставної зміни вказаної зони на житлову зону Ж-1, яка передбачає садибну житлову забудову, де поверховість будинків не повинна перевищувати 3-х поверхів.

Метою судового контролю з боку адміністративного суду є, зокрема, виправлення можливої неправомірності дій (бездіяльності, рішень) суб`єкта владних повноважень та захист права відповідної особи (позивача), а також забезпечення ситуації, за якої така неправомірність не повториться у майбутньому.

Суд також враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «Голдер проти Сполученого Королівства», згідно з якою саме «небезпідставність» доводів позивача про неправомірність втручання у реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду.

Враховуючи наявні у справі докази, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачами не доведено правомірність винесення оскаржуваного рішення в частині поміщення земельної ділянки площею 0,5330 га по вул. Кагарлицькій №9 в зону садибної забудови з буквено-цифровим індексом Ж-1, оскільки факт неврахування останніми необхідної інформації стосовно незавершеного будівництва 107-ми квартирного 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованим магазином по вул. Кагарлицькій АДРЕСА_1 у м АДРЕСА_5 Чернівці, знайшов своє підтвердження і в ході апеляційного перегляду справи та не було спростовано апелянтом.

Разом з тим, згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

ЄСПЛ у п.36 по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 1 липня 2003 року зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п.30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року).

Колегія суддів зазначає, що згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, п. 29).

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції всебічно перевірено обставини справи, вирішено справу у відповідності з нормами матеріального права, постановлено обґрунтоване рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи і висновки по справі щодо відсутності підстав для скасування оскаржуваних припису та постанови є вичерпними, відповідають дійсності, а тому підстави для задоволення вимог апеляційної скарги відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Чернівецької міської ради залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 18 вересня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 05 грудня 2019 року.

Головуючий Совгира Д. І.

Судді Франовська К.С. Кузьменко Л.В.