Справа № 826/10392/16
Суддя: Гриців Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2019-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 листопада 2019 року

м. Київ

Справа № 826/10392/16

Провадження № 11-979апп19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Гриціва М. І.,

суддів Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.

перевірила наявність підстав для прийняття до розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 січня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 22 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Житлової комісії Київського гарнізону, Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,і

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовними вимогами визнати протиправною бездіяльність, яка полягає у:

нескладанні списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, за встановленою формою в додатку 11 Інструкції про організацію забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом Міністра оборони України від 30 листопада 2011 року № 737;

невключенні до списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, у першочерговому порядку інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб, які згідно зі статтею 46 Житлового кодексу України мають переважне право на одержання жилих приміщень перед всіма іншими категоріями позачерговиків;

нерозміщенні списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, на веб-сайті Міністерства оборони України в мережі Інтернет.

Просив також:

зобов`язати відповідачів скласти список осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, за встановленою формою (додаток 11 Інструкції);

включити до Списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, у першочерговому порядку інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб за часом набуття категорії пільги - позачерговий, які згідно зі статтею 46 Житлового кодексу України мають переважне право на одержання жилих приміщень перед всіма іншими категоріями позачерговиків;

утриматись від вчинення дій щодо розподілу жилих приміщень до складання Списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, за встановленою формою та з включенням до цього Списку у першочерговому порядку інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб за часом набуття категорії пільги - позачерговий - та розміщення зазначеного Списку на веб-сайті Міністерства оборони України в мережі Інтернет;

зобов`язати відповідачів вчинити дії щодо забезпечення житлом осіб, що потребують поліпшення житлових умов, у порядку черги після того, як будуть забезпечені житлом особи, які перебувають у Списку осіб, що мають право на позачергове одержання житла.

Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 26 січня 2017 року позов задовольнив частково.

Київський апеляційний адміністративний суд ухвалою від 22 березня 2017 року рішення суду скасував, на підставі пункту 1 частини першої статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження у справі закрив, оскільки спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

ОСОБА_1 не погодився із рішеннями суду першої та апеляційної інстанцій і 29 березня 2017 року подав касаційну скаргу про їх скасування та ухвалення нового рішення.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати судові рішення в тому числі і у зв`язку з порушенням правил предметної юрисдикції.

Вищий адміністративний суд України ухвалою від 29 березня 2017 року відкрив касаційне провадження.

15 грудня 2017 року розпочав роботу Верховний Суд і набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким КАС України викладено в новій редакції.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу VII Перехідних положень КАС України касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою від 11 вересня 2019 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду передав цю справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини шостої статті 346 КАС України.

Відповідно до частини шостої статті 346 КАС України справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду в усіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції.

Велика Палата Верховного Суду не знаходить підстав для прийняття справи до свого розгляду з огляду на таке.

Згідно із частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

На час вирішення Великою Палатою Верховного Суду питання про наявність підстав для прийняття до розгляду цієї справи набрав чинності Закон України від 02 жовтня 2019 року № 142-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та щодо строків повернення справи» (дата набрання чинності 19 жовтня 2019 року; далі - Закон № 142-IX).

Згідно з частиною шостою статті 346 КАС України в редакції цього Закону справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної юрисдикції, крім випадків, якщо: 1) учасник справи, який оскаржує судове рішення, брав участь у розгляді справи в судах першої чи апеляційної інстанції і не заявляв про порушення правил предметної юрисдикції; 2) учасник справи, який оскаржує судове рішення, не обґрунтував порушення судом правил предметної юрисдикції наявністю судових рішень Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах; 3) Велика Палата Верховного Суду вже викладала у своїй постанові висновок щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.

Відповідно до частини шостої статті 347 КАС України у редакції цього Закону Велика Палата Верховного Суду через постановлення ухвали повертає (передає) справу відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті), якщо дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, <…> про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, <…>, або якщо Великою Палатою Верховного Суду вже висловлена правова позиція щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах. Справа, повернута на розгляд колегії суддів (палати, об`єднаної палати), не може бути передана повторно на розгляд Великої Палати.

У розумінні наведених положень з дати набрання ними чинності колегія суддів (палата, об`єднана палата) касаційного суду не повинні направляти до Великої Палати Верховного Суду для перегляду справи за наявності виняткових умов, передбачених частиною шостою статті 346 КАС України, а Велика Палата зобов`язана повернути (передати) справу до відповідної колегії чи складу суду, який її направив, якщо будуть встановлені обставини, що унеможливлювали скерування справи до Великої Палати.

Таким, що відповідає вимогам частини сьомої статті 347 КАС України, належить визнавати й рішення, коли Велика Палата Верховного Суду ухвалою поверне або передасть назад до суду, який її направив, справу, що була направлена до Великої Палати раніше, тобто ще до набрання чинності змін до цього Кодексу, внесених Законом № 142-IX, оскільки на час вчинення процесуальної дії щодо прийняття до розгляду Великою Палатою Верховного Суду такої справи вже діє норма процесуального закону, що забороняє брати її до провадження цього суду за наявності підстав, передбачених частиною шостою статті 346 КАС України. Однією з таких підстав власне й є висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у її постанові щодо питання предметної юрисдикції спору у подібних правовідносинах.

У касаційній скарзі скаржник притримується думки, що предметом цього спору є винятково протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Правова позиція у подібних правовідносинах щодо юрисдикції спорів, пов`язаних з правовідносинами про захист права конкретної фізичної особи на житло висловлювалась у постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, в постанові від 03 липня 2019 року у справі № 1306/9031/2012.

У цій постанові Велика Палата Верховного Суду наголосила, що за своєю суттю вимога забезпечити житлом в особливому порядку (поза чергою) є однією зі складових правового відношення з реалізації права на житло, в якому не можуть не зачіпатися права інших осіб, які теж мають право на позачергове отримання житла за схожих умов. Такі правові ситуації зумовлюють появу спорів про право, вирішення яких з огляду на коло суб`єктів та правову основу спору віднесено до цивільного судочинства.

У тій справі Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що оскільки спірні правовідносини пов`язані із забезпеченням позивача та його родини житлом, цей спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, позаяк у такому випадку особа звертається до суду за захистом порушеного цивільного права. Отже, такий спір не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, а пов`язаний з вирішенням питання щодо права на житло.

Отож, зміст та матеріали касаційної скарги, подібність спірних правовідносин до тих, щодо яких формульований правозастосовний висновок Великої Палати Верховного Суду, нормативні положення, які регламентують порядок направлення справи до цього Суду, вказують на існування обставин, за яких касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення судів попередніх інстанцій у справі з означеними вище позовними вимогами підлягає поверненню відповідній колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для продовження розгляду.

Керуючись статтями 345, 346, 347 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Житлової комісії Київського гарнізону, Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії повернути відповідній колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Надіслати учасникам справи копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М. І. Гриців

Судді: С. В. Бакуліна О. Б. Прокопенко

В. В. Британчук В. В. Пророк

Ю. Л. Власов Л. І. Рогач

Ж. М. Єленіна О. М. Ситнік

О. С. Золотніков О. С. Ткачук

Л. М. Лобойко В. Ю. Уркевич

Н. П. Лященко О. Г. Яновська