Справа № 520/1796/19
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 р.Справа № 520/1796/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Мороза М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Горшкова О.О., м. Харків, повний текст складено 10.07.19 року по справі № 520/1796/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ"

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області

про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову від 08.02.2019 № 6/1020-1397 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області; визнати протиправною та скасувати постанову від 08.02.2019 № 7/1020-1398 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області; визнати протиправною та скасувати постанову від 08.02.2019 № 8/1020-1399 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області; визнати протиправною та скасувати постанову від 08.02.2019 № 9/1020-1400 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2019р. адміністративний позов залишено без задоволення.

ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ", не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що в порушення норм чинного законодавства, позивач був повідомлений про час та місце розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності лише 07.02.2019, тобто напередодні розгляду таких справ, що позбавило його права на належний захист власних прав та законних інтересів, в тому числі права на правничу допомогу. При цьому, висновок суду першої інстанції про те, що відмова генерального директора ТОВ «АПК Донець» особисто отримати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є підставою для виправдання несвоєчасного його сповіщення про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, грубо порушує не лише права позивача, а й принципи, закріплені у статті 2 КАС України. Таким чином, порушення порядку розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є безумовною підставою для скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.02.2019 №6/1020-1397 - №9/1020-1400, а, встановлюючи факт дотримання відповідачем порядку повідомлення позивача про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального та процесуального права, оскільки судом було визнано встановленими обставини, що не підтверджені належними та допустимими доказами. В оскаржуваному рішенні суд дійшов висновку, що постанова від 08.02.2019 № 6/1020/1397 прийнята у відповідності до вимог законодавства, є обґрунтованою, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, а відтак не підлягає скасуванню. Крім того, Харківським окружним адміністративним судом в основу оскаржуваного рішення покладено твердження, що позивачем не наведено вимог конкретних нормативно-правових актів, де б було імперативно зазначено чіткий перелік доказів належного фіксування вказаних порушень у сфері містобудівної діяльності та алгоритм дій суб`єктів владних повноважень під час перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог Правил виготовлення сталевих будівельних конструкцій. Так, судом першої інстанції зазначено, що в позовній заяві позивач не оскаржує інші виявлені порушення. В свою чергу, позивач зазначає, що до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності додано лише акт перевірки, фотофіксація і відеофіксація без зазначення технічного пристрою, яким вони здійснені, що не є належними та допустимими доказами відповідного порушення. З приводу твердження суду першої інстанції про неоскарження позивачем інших виявлених порушень, слід зазначити, що у позовній заяві вказано, що «щодо інших виявлених головним інспектором будівельного нагляду порушень лише вказано, що здійснені роботи не відповідають проектній документації, проте не конкретизовано в чому саме полягають порушення. Проте суб`єкт владних повноважень повинен чітко вказати, в чому саме полягає порушення та якій конкретній нормі чи положенню нормативного чи іншого акту не відповідають здійснені позивачем роботи, а не посилатися на аркуші проектних рішень загалом». Таким чином, власне позовна заява спростовує твердження Харківського окружного адміністративного суду. Твердження суду першої інстанції про те, що вимог щодо окремого дослідження та врахування положення пункту 12.25 та таблиці Д ДСТУ Б В.2.6-199:2014 пункт 12.21 ДСТУ «Конструкції сталеві будівельні. Вимоги до виготовлення» не містить та не вказує на обов`язковість врахування інших норм ДСТУ спростовується, по-перше, власне положенням пункту 12.21, який містить посилання на пункт 12.25, а також самою правовою природою додатку Д, який, як у ньому вказано, є обов`язковим незалежно від того, містить конкретний пункт ДСТУ посилання на нього чи ні. Крім того, судом першої інстанції не дано жодної оцінки тому факту, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області у квітні 2019 року здійснено реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації (за №ХК 54), а відтак підтверджено відсутність порушень вимог містобудівного законодавства та придатність об`єкта будівництва до експлуатації. Також, в оскаржуваному рішенні суд дійшов висновку, що постанова від 08.02.2019 № 7/1020/1398 прийнята у відповідності до вимог законодавства, є обґрунтованою, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, а відтак не підлягає скасуванню. Крім того, Харківським окружним адміністративним судом в основу оскаржуваного рішення покладено твердження, що ненадання виконавчої документації рівноцінне її неведенню, а також те, що позивачем було визнано факт неведення виконавчої документації у листі від 21.02.2019 № 72. В свою чергу, позивач зазначає, що пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено відповідальність за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил. Вказаним пунктом не передбачено відповідальності суб`єкта містобудування за ненадання відповідної документації під час проведення перевірки. У пункті 2 листа ТОВ «АПК Донець» від 21.02.2019 № 72 лише надано відповідачу інформацію про те, що позивач має та веде відповідну виконавчу документацію. Про усунення недоліків на виконання припису вказано у пункті 1 листа, поширювати припущення про наявність недоліків на інші пункти немає підстав, оскільки пункти 2-4 лише констатують факти наявності документів та укладених договорів. При цьому ні суд, ні відповідач не піддають сумніву, що договори, про які згадуються у пунктах 3-4 зазначеного листа позивача, не укладалися з метою усунення порушень, виявлених приписом від 21.01.2019 № 812-Пр. Таким чином, визнаючи оскаржувану постанову від 08.02.2019 № 7/1020-1398 законною та обґрунтованою, Харківський окружний адміністративний суд припустився порушень вимог матеріального та процесуального права. Щодо здійснення технічного нагляду (постанова від 08.02.2019 № 8/1020-1399), в оскаржуваному рішенні суд дійшов висновку, що постанова від 08.02.2019 № 8/1020/1399 прийнята у відповідності до вимог законодавства, є обґрунтованою, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, а відтак не підлягає скасуванню. Крім того, Харківським окружним адміністративним судом в основу оскаржуваного рішення покладено твердження, що укладення договору стосовно технічного нагляду лише свідчить про наміри сторін з приводу послуг з технічного нагляду, але не його здійснення. Також, у рішенні суду наявне посилання на лист особи, що здійснювала технічний нагляд, від 28.01.2019 № 02/01/19 про те, що позивач не повідомляв про початок будівельних робіт. Водночас, в самому протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що став підставою для винесення оскаржуваної постанови, головний інспектор будівельного нагляду у пункті 2 сам вказує, що технічний нагляд здійснює інженер технічного нагляду ОСОБА_3, кваліфікаційний сертифікат AT № 002931. Крім того, під час здійснення перевірки головному інспектору будівельного нагляду надавався договір №68/10/16 на здійснення технічного нагляду за реконструкцією складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія Харківської області від 05.10.2016. Як зазначає сам суд, технічний нагляд здійснюється після отримання повідомлення про початок будівельних робіт, а відтак відсутність повідомлення про початок будівельних робіт унеможливлює здійснення технічного нагляду, оскільки саме з ним законодавство пов`язує виникнення обов`язку здійснення технічного нагляду. Проте, судом першої інстанції ці обставини не досліджувалися та не встановлювалися. Таким чином, визнаючи оскаржувану постанову від 08.02.2019 №8/1020-1399 законною та обгрунтованою, Харківський окружний адміністративний суд припустився порушень вимог матеріального та процесуального права. Щодо здійснення авторського нагляду (постанова від 08.02.2019 № 9/1020-14000), в оскаржуваному рішенні суд дійшов висновку, що постанова від 08.02.2019 № 8/1020/1399 прийнята у відповідності до вимог законодавства, є обґрунтованою, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, а відтак не підлягає скасуванню. Крім того, Харківським окружним адміністративним судом в основу оскаржуваного рішення покладено твердження, що посилання на лист особи, що здійснювала авторський нагляд, від 01.02.2019 № 1 про те, що позивач не повідомляв про початок будівельних робіт. Водночас, в самому протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що став підставою для винесення оскаржуваної постанови, головний інспектор будівельного нагляду у пункті 4 сам вказує, що авторський нагляд здійснює ПП ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат АР № 000736 вказано у пункті 3 протоколу). Крім того, під час здійснення перевірки головному інспектору будівельного нагляду надавався договір № 19/а на здійснення авторського нагляду за реконструкцією складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія Харківської області від 06.05.2016. Відповідальність за пунктом 8 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена, якщо мало місце незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством. Обов`язковість проведення авторського нагляду не передбачена ані вищезазначеним Порядком здійснення авторського нагляду, ані Настановою щодо проведення авторського нагляду за будівництвом ДСТУ-Н Б А.22.2-11:2014, затвердженою наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.12.2014 № 393, та належить до компетенції замовника і, як правило, встановлюється в завданні на проектування об`єкта. Таким чином, визнаючи оскаржувану постанову від 08.02.2019 № 9/1020-1400 законною та обгрунтованою, Харківський окружний адміністративний суд припустився порушень вимог матеріального та процесуального права. Просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2019р., прийнявши по справі нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Сторони по справі повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Представник позивача в судовому засіданні наполягав на задоволенні апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком № 553, на підставі Наказу від 26.12.2018 № 192-П, направлення від 26.12.2018 № 812-Н та звернення юридичної особи ГУ ДСУ з НС у Харківській області від 22.08.2018 № 04О/153/825вн про порушення суб`єктом містобудування ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідно до п. 7 Порядку № 553 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Холодним М.М. та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Марченко С.І. був здійснений виїзд на об`єкт будівництва за адресою: Харківська область, Балаклійський район, с. Петрівське, вул. Шкільна , 11.

Під час проведення перевірки встановлено, що на території за адресою: Харківська обл., м. Балаклія, вул. Харківська, 64 знаходиться комплекс будівель сільськогосподарського призначення, в тому числі склад № 6 літ. "И", який реконструйовано.

Генеральним директором ТОВ "АПК Донець" (далі - Замовник) під час перевірки представлено:

- договори оренди земельної ділянки від 15.12.2011 та від 22.09.2011;

- свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 24.04.2013, серія та номер: САЕ № 886309, індексний номер: 2824529, реєстровий номер об`єкта нерухомого майна: 2;

- витяг про державну реєстрацію прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 24.04.2013, серія та номер: СЕК 412130, індексний номер витягу: 2824347, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2, в тому числі: об`єкт нерухомого майна склад № 6 літ. "И" (загальна площа - 1447,2 м2);

- технічний паспорт БТІ від 23.08.2005 (інвентаризаційна справа № 6598, реєстраційний № 503 кн. № 4), виданий Балаклійським бюро технічної інвентаризації;

- містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на реконструкцію складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64 м. Балаклія , Харківської області від 19.01.2016 № 2, видані сектором містобудування та архітектури Балаклійської РДА Харківської області;

- повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва "Реконструкція складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія , Харківської області " (далі - Об`єкт), наданий ТОВ "АПК Донець" до Департаменту 28.11.2018;

- робочий проект на Об`єкт Том № 1 (Загальні положення 16-21-42-ОП; Генеральний план 16-2142-ГП; Архітектурно-будівельні рішення 16-21-42-АС; Електротехнічні рішення 16-21-42-ЕТР; Блисковкозахист 16-21-42-ЕГ; Охорона праці і техніка безпеки 16-21-42-ОТТБ; Протипожежні заходи 16-21-42-ПМ) Том № 2 "Кошторисна документація";

- договір № 68/10/16 від 05.10.2016 між ТОВ "АПК Донець" та ФОП ОСОБА_3 на здійснення технічного нагляду;

- договір № 42 від 11.04.20016 між "АПК Донець" та ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" на проектні роботи;

- договір № 19/а від 06.05.2016 між ТОВ "АПК Донець" та ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" на здійснення авторського нагляду .

За наявною інформацією Об`єкт відноситься до об`єкту з класом наслідків (відповідальності) - СС1 (незначні наслідки).

Проектна документація на Об`єкт розроблена ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач". Головним інженером проекту визначено ОСОБА_2 згідно наказу ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" від 15.04.2016 № 21 А.

Будівництво здійснюється з генеральним підрядником ТОВ "АПК Донець". Відповідальною особою за виконання будівельних робіт призначено ОСОБА_4 згідно наказу ТОВ "АПК Донець" від 02.10.2016 № 113.

Проектом передбачена реконструкція нежитлової будівлі складу № 6 літ. "И", а саме: будівництво прибудови до існуючого складу з розмірами по осям 8,29м х 54,0м.

На момент перевірки на об`єкті виконані роботи з влаштування фундаментів, монтаж металоконструкції, покрівлі та стін, улаштування покриття покрівлі, влаштування огороджувальних конструкцій зовнішніх стін, влаштування воріт з хвіртками. За результатами перевірки встановлено, що на Об`єкті не ведеться виконавча документація, а саме: відсутня будь -яка виконавча документація, в тому числі: загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, документи, що підтверджують якість використаних матеріалів тощо.

Також, встановлено факт виконання будівельних робіт з порушенням проектних рішень, будівельних норм, стандартів і правил, а саме:

- змонтовані металеві конструкції ферм, стійок торцевих стін, металеве посилення колон мають пропуски в лакофарбовому покритті, чим недотримані вимоги п.14.1 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Правила виготовлення сталевих будівельних конструкцій";

- зварні шви металоконструкцій не відповідають вимогам п. 12.21 ДСТУ Б В.2.6- 199:2014 "Правила виготовлення сталевих будівельних конструкцій" мають напливи, звуження та розриви;

- змонтований збірний з/б башмак по осі " 10" не відповідає проектним рішенням лист 4 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42-АС;

- посилення колон по осям з " 1" по " 10" обойма з кутовий і смугової сталі не відповідає проектним рішенням лист 5 розділу архітектурно - будівельні рішення 16- 21-42-АС;

- не виконано посилення ферм додатковою стійкою в місцях їх спирання на залізобетонний ригель, що не відповідає проектним рішенням лист 6 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42-АС;

- конструкції ферм не відповідають проектним рішенням в місцях кріплення к стінам існуючої будівлі лист 6 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42- АС. На Об`єкті Замовником не забезпечено здійснення авторського нагляду. На Об`єкті Замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт перевіряючими сформовано акт перевірки № 812-А від 24.01.2019.

Посадовими особами Департаменту, на виконання п. 17 Порядку № 553, складені протоколи про адміністративне правопорушення від 24.01.2019 та наданий відповідний припис - 812-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою усунути виявлені порушення в термін до 24.02.2019.

У зв`язку із тим, що уповноважена особа ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" відмовилась від отримання та підписання протоколів від 24.01.2019 та припису № 812-Пр, Департамент надіслав зазначені матеріали поштою , які позивачем отримано 07.02.2019.

В подальшому, Департаментом 08.02.2019 року винесені постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- постанова № 6/1020-1397, якою визнано ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень;

- постанова № 7/1020-1398, якою визнано ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил;

- постанова № 8/1020-1399, якою визнано ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством;

- постанова № 9/1020-1400, якою визнано ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а саме: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством.

У зв`язку із тим, що уповноважена особа ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" не була присутня при винесенні постанови, Департамент, на виконання вимог п. 22 порядку № 553, надіслав Постанови: № 6/1020-1397; № 7/1020-1398; № 8/1020-1399; № 9/1020- 1400 поштою (Харківська дирекція УДППЗ "Укрпошта" № 505), які позивач отримав 14.02.2019.

ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ", не погоджуючись із прийнятими вищезазначеними постановами, звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено правомірність прийняття оскаржуваних постанов з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини сторін врегульовані Законом України від 20.05.1999 року № 687-XIV "Про архітектурну діяльність", Законом України від 14.10.1994 року № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю".

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про основи містобудування" державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно з ст. 8 вказаного Закону державне регулювання у сфері містобудування полягає в, зокрема, контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно- будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень.

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкції, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо - та відеотехніки.

За приписами п. 15 Порядку № 553, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Виходячи із системного аналізу наведених правових положень, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанова про притягнення до відповідальності суб`єкта містобудівної діяльності.

Вказана правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постанові від 26 червня 2018 року у справі № 826/20445/16.

Як вбачається із матеріалів справи, акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 812- А складений 24.01.2019 та отриманий під особистий підпис генеральним директором ОСОБА_4

В подальшому, 24.01.2019 були складені протоколи та припис № 812-Пр, тобто в день складання акту № 812-А, однак уповноважена особа ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" відмовилась від отримання та підписання протоколів від 24.01.2019 та припису № 812-Пр.

Відповідно до вимог п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (далі - Порядок 244) у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

В ході розгляду справи встановлено, що оскільки представник позивача відмовився отримати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.01.2019 року та припис № 812-ПР, про що зроблено відповідні записи у вищезазначених протоколах, то вказані протоколу були направлені на адресу ТОВ "АПК Донець" листом з повідомленням про вручення, що підтверджується наявною в матеріалах справах роздруківкою із офіційного сайту Харківської дирекції УДППЗ "Укрпошта" за трек - номером № 075, який позивачем отримано 07.02.2019 року.

Колегія суддів зважає на посилання позивача, що він отримав поштову кореспонденцію лише 07.02.2019 року, у той час як розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 08.02.2019 року, однак при цьому враховує, що сам директор ТОВ "АПК Донець" відмовився від особистого отримання протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.01.2019 року та припису № 812-ПР, в результаті чого відповідач, з метою дотримання вимог Порядку № 553, змушений був скористатись альтернативним повідомленням про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме направлення засобами поштового зв`язку відразу (25.01.2019 року) після відмови директора ТОВ "АПК Донець" отримати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.01.2019 року та припис № 812-ПР.

Основними аргументами апеляційної скарги є те, що відповідачем не дотримано вимог п. 17 Порядку 244 в частині щодо неповідомлення позивача про розгляд справи за три дні до такого розгляду.

Колегія суддів приймає до уваги вказані доводи позивача, разом з тим, цим Порядком (№ 244) не передбачено алгоритму дій для контролюючого органу у випадку, якщо таке повідомлення здійснено у строк менший ніж три дні та чітко передбачено, що неявка не перешкоджає розгляду цієї справи.

При цьому, генеральний директор ТОВ "АПК Донець" - ОСОБА_4 був присутній на розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що підтверджується відповідними записами в оскаржуваних постановах, однак доказів того, що останнім надано письмові заперечення в рамках розгляду питання про притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивачем не надано.

Окрім того, колегія суддів зауважує, що позивач мав змогу заявити клопотання про відкладення розгляду справи.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що відповідачем дотримано порядок повідомлення позивача про накладення на нього штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому посилання позивача на недотримання суб`єктом владних повноважень вказаного порядку до уваги не приймаються.

Щодо правомірності прийняття постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.02.2019 № 6/1020-1397, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.04.2016 ТОВ "АПК Донець" з Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Розвідувач" було укладено договір № 42 на проектні роботи.

На виконання своїх зобов`язань за вищезгаданим договором ТОВ "ВКФ "Розвідувач" розробило та передало позивачу робочий проект "Реконструкція складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія Харківської області".

06.05.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "АПК Донець" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Розвідувач" (виконавець) було укладено договір № 19/а на здійснення авторського нагляду за реконструкцією складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія Харківської області, відповідно до якого виконавець взяв на себе зобов`язання здійснювати комплекс заходів щодо здійснення авторського нагляду на об`єкті.

05.10.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "АПК Донець" (замовник) та Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3 (виконавець) було укладено договір №68/10/16, відповідно до якого виконавець взяв на себе зобов`язання надати замовнику послуги з технічного нагляду та контролю виконання будівельно-монтажних робіт з реконструкції складу для зберігання сільгосппродукції.

Упродовж 2017 року позивачем здійснювалися роботи з проведення реконструкції складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія Харківської області .

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.02.2019 № 6/1020-1397, суб`єкт владних повноважень дійшов висновку, що замовником виконані будівельні роботи із порушенням проектних рішень.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999р. № 687 будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

У відповідності до вимог ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані: доручати виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію; обирати виконавців робочої документації для будівництва з додержанням вимог статті 8 цього Закону; забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою; не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону; поінформувати у триденний строк місцеві органи охорони пам`яток історії та культури про нововиявлені під час будівельних робіт об`єкти, що мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; не включати до завдання на проектування вимог, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правилам.

Під час проведення перевірки, Замовником надано робочий проект, з якого вбачається порушенням проектних рішень, а саме:

- змонтовані металеві конструкції ферм, стійок торцевих стін, металеве посилення колон мають пропуски в лакофарбовому покритті, чим недотримані вимоги п.14.1 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Правила виготовлення сталевих будівельних конструкцій";

- зварні шви металоконструкцій не відповідають вимогам п. 12.21 ДСТУ Б В.2.6- 199:2014 "Правила виготовлення сталевих будівельних конструкцій" мають напливи, звуження та розриви;

- змонтований збірний з/б башмак по осі " 10" не відповідає проектним рішенням лист 4 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42-АС;

- посилення колон по осям з " 1" по " 10" обойма з кутовий і смугової сталі не відповідає проектним рішенням лист 5 розділу архітектурно - будівельні рішення 16- 21-42-АС;

- не виконано посилення ферм додатковою стійкою в місцях їх спирання на залізобетонний ригель що не відповідає проектним рішенням лист 6 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42-АС;

- конструкції ферм не відповідають проектним рішенням в місцях кріплення к стінам існуючої будівлі лист 6 розділу архітектурно - будівельні рішення 16-21-42- АС.

На підтвердження наявності вказаних порушень відповідач надав до матеріалів справи фотодокази, які були зроблені під час проведення перевірки.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання позивача на те, що фотофіксація і відеофіксація не є належними та допустимими доказами порушення ТОВ "АПК Донець" вимог п.14.1 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Правила виготовлення сталевих будівельних конструкцій", оскільки позивачем не наведено суду вимог конкретних нормативно - правових актів, де було б імперативно зазначено чіткий перелік доказів належного фіксування вказаних порушень у сфері містобудівної діяльності та алгоритм дій суб`єктів владних повноважень під час перевірки дотримання суб`єктом містобудування вимог Правил виготовлення сталевих будівельних конструкцій.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Отже, під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб`єкт владних повноважень повинен всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, на підставі належних доказів, яким, в тому числі, є і акт перевірки.

В даному випадку, оскаржувані постанови містять посилання на акт перевірки, як на доказ, на підставі якого відповідач розглядав справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зафіксована наявність вищезазначених порушень.

Стосовно зауважень позивача щодо неналежного дослідження перевіряючими зовнішнього вигляду швів зварних з`єднань на відповідність вимогам пункту 12.21 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Конструкції сталеві будівельні. Вимоги до виготовлення", зокрема в частині не врахування положення пункту 12.25 та таблиці Д.1 вказаного ДСТУ, то суд зазначає, що вимогами пункту 12.21 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Конструкції сталеві будівельні. Вимоги до виготовлення" зазначено, що за зовнішнім виглядом шви зварних з`єднань повинні задовольняти такі вимоги: мати гладку чи рівномірно лускату поверхню (без напливів, пропалів, звужень і розривів) і не мати різкого переходу до основного металу. В конструкціях, що сприймають динамічні навантаження, кутові шви повинні виконуватися з плавним переходом до основного металу; наплавлений метал повинен бути щільним по всій довжині шва і не мати тріщин та дефектів, окрім тих, що передбачені в 12.25; глибина підрізів основного металу не повинні перевищувати 0,5 мм - при товщині сталі від 4 до 10 мм, і 1 мм при товщині сталі понад 10 мм, за винятком випадків, наведених у додаткових правилах; усі кратери повинні бути заварені.

Вимог щодо окремого дослідження та врахування положення пункту 12.25 та таблиці Д.1 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 пункт 12.21 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Конструкції сталеві будівельні. Вимоги до виготовлення" не містить та не вказує на обов`язковість врахування інших норм ДСТУ Б В.2.6-199:2014 , а тому вказана позиція позивача є безпідставною та необґрунтованою.

Водночас, як вбачається зі змісту адміністративного позову, позивачем оскаржується лише сам факт неналежної фіксації перевіряючими вказаних порушень, а не сам факт допущення суб`єктом містобудування порушень вимог 12.21 ДСТУ Б В.2.6-199:2014 "Конструкції сталеві будівельні. Вимоги до виготовлення".

При цьому, суд першої інстанції зауважив, що в позовній заяві позивач не оскаржує інші виявлені порушення, а саме невідповідність проектних рішень в місцях архітектурно - будівельному рішенні 16-21-42- АС.

Щодо неоскарження позивачем інших виявлених порушень, останній в апеляційній скарзі зазначає, що у позовній заяві вказано, що «щодо інших виявлених головним інспектором будівельного нагляду порушень лише вказано, що здійснені роботи не відповідають проектній документації, проте не конкретизовано, в чому саме полягають порушення. Проте, суб`єкт владних повноважень повинен чітко вказати, в чому саме полягає порушення та якій конкретній нормі чи положенню нормативного чи іншого акту не відповідають здійснені позивачем роботи, а не посилатися на аркуші проектних рішень загалом».

Вищезазначені доводи апеляційної скарги підтверджують той факт, що позивачем оскаржується лише факт неналежної фіксації перевіряючими вказаних порушень, а не сам факт допущення суб`єктом містобудування порушень, а тому суд першої інстанції правомірно зауважив, що позивач не оскаржує інші виявлені порушення.

Доводи апеляційної скарги про те, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області у квітні 2019 року здійснено реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації (за №ХК 54), а відтак підтверджено відсутність порушень вимог містобудівного законодавства та придатність об`єкта будівництва до експлуатації, колегією суддів не приймаються до уваги, оскільки зазначений акт жодним чином не свідчить про відсутність порушень у сфері містобудівної діяльності саме на момент здійснення перевірки та винесення оскаржуваної постанови від 08.02.2019 № 6/1020-1397.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.02.2019 № 6/1020-1397 прийнята у відповідності до вимог чинного законодавств, є обґрунтованою, такою, що відповідає фактичним обставинам справи, а відтак не підлягає скасуванню.

Стосовно позовних вимог в частині визнання протиправною та скасування постанови від 08.02.2019 № 7/1020-1398 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, колегія суддів зазначає наступне.

Так, під час проведення перевірки встановлено, що замовником не ведеться виконавча документація, а саме: відсутня будь - яка виконавча документація, в тому числі: загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, документи, що підтверджують якість використаних матеріалів тощо.

Отже, виконавча документація - це комплект робочих креслень із написами, зробленими особами, відповідальними за виконання будівельно-монтажних робіт, про відповідність виконаних у натурі робіт цим кресленням або змінам у них, внесеним за погодженням із замовником та проектувальником.

У відповідності до вимог пункту 4.8, додатку А та додатку Н ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" визначено, що за результатами виконаних робіт має бути оформлена виконавча документація і перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. Також визначено, що саме належить до виконавчої документації.

До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В. 1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В. 1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

У додатку А (обов`язковий) ДБН А.3.1-5:2016 наведено форму сторінок загального журналу робіт, а також зазначено вказівки щодо ведення загального журналу робіт.

У додатку В (обов`язковий) ДБН А.3.1-5:2016 наведено форму сторінок акта на закриття прихованих робіт.

Виходячи з наведених вище норм права, позивач був зобов`язаний вести загальний журнал робіт та іншу виконавчу документацію.

При цьому, вимогами п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, законодавцем чітко визначений обов`язок суб`єкта містобудування надавати перевіряючим необхідний обсяг документів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

В свою чергу, позивачем не надано під час перевірки виконавчої документації, ведення якої є обов`язковим з першого дня виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, на якому виконувалися будівельні роботи.

Пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено відповідальність за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил.

Доводи позивача стосовно того, що він здійснює ведення виконавчої документації, як того вимагає законодавство, проте її зберігання, залежно від потреби, здійснюється або за місцезнаходженням юридичної особи, або за місцезнаходження об`єкту будівництва, або в іншому орендованому позивачем приміщенні, не приймаються до уваги, оскільки, по-перше, позивачем не наведено жодного нормативно - правового акту, в якому була б закріплена вказана норма дозвільного характеру щодо зберігання виконавчих документів. По-друге, в наказі на проведення позапланової перевірки № 192-П від 26.12.2018 року та в направленні для проведення позапланового заходу від 26.12.2018 року № 812-Н, факт обізнаності про які позивачем не оскаржується, чітко зазначено адресу об`єкта перевірки - вул. Харківська, 64, м. Балаклія, Харківська область , а тому позивач був зобов`язаний забезпечити наявність всіх необхідних документів за вказаною адресою з метою вирішення питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, як того вимагають приписи Порядку № 553.

Окрім того, взагалі твердження позивача про існування та ведення виконавчої документації на об`єкті будiвництва не відповідає обставинам справи, оскільки остання не була надана пiд час проведення перевiрки.

Доводи апеляційної скарги про те, що пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" не передбачено відповідальності суб`єкта містобудування за ненадання відповідної документації під час проведення перевірки, колегією суддів не приймаються до уваги, оскільки законодавцем чітко визначений обов`язок суб`єкта містобудування надавати перевіряючим необхідний обсяг документів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а не надання відповідної документації свідчить про її неведення.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність застосування до ТОВ "АПК Донець" штрафних санкцій за вчинення правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а тому постанова від 08.02.2019 № 7/1020-1398 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є обґрунтованою та не підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправною та скасування постанови від 08.02.2019 № 8/1020-1399 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, колегія суддів зазначає наступне.

Підставою для її формування стало виявлення перевіряючими факту того, що замовником не було забезпечено ведення технічного нагляду, з огляду на те, що позивачем не надано Загальний журнал робіт, тобто, під час перевірки неможливо встановити забезпечення здійснення технічного нагляду.

Відповідно до Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України Від 11.07.2011 № 903 (далі - Порядок № 903) технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Згідно з п. 5 Порядку № 903 особи, що здійснюють технічний нагляд:

1) проводять перевірку:

наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів;

відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно- кошторисній документації;

виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;

2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;

3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;

4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;

5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;

6) беруть участь у проведенні перевірки:

робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устаткування і механізмів технічним умовам;

органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;

7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

У відповідності до вимог п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності", суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається з акту перевірки від 24.01.2019 року № 812-А, на момент проведення перевірки не було жодних підтверджуючих доказів щодо того, що технічний нагляд здійснюється у відповідності до вищенаведеного Порядку №903.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання позивача на факт укладення договору ТОВ "АПК Донець" з ФОП ОСОБА_3 стосовно технічного нагляду № 68/10/16 від 05.10.2016 року, оскільки факт підписання вказаного правочину лише свідчить про наміри осіб замовити виконання /надати послуги з технічного нагляду, однак доказів виконання технічного нагляду у відповідності до норм чинного законодавства позивачем як під час перевірки, так і до суду не надано.

Доводи апеляційної скарги про те, що в самому протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що став підставою для винесення оскаржуваної постанови, головний інспектор будівельного нагляду у пункті 2 сам вказує, що технічний нагляд здійснює інженер технічного нагляду ОСОБА_3, кваліфікаційний сертифікат AT № 002931, колегія суддів також не приймає до уваги, оскільки вказаний факт не підтверджує того, що технічний нагляд здійснюється саме у відповідності до вищезазначеного Порядку № 903.

Окрім того, своїм листом від 28.01.2019 № 02/01/19 ФОП ОСОБА_3 повідомив Департамент про те, що договір від 05.10.2016 про здійснення технічного нагляду за об`єктом будівництва: "Реконструкція складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія, Харківська область " був підписаний, але з боку ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" ніяких дій по виконанню Договору не було здійснено, про початок будівельних робіт ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" не інформувало.

Доказів на спростування вказаних обставин позивачем до суду не надано.

Враховуючи вищезазначене, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що до ТОВ "АПК Донець" правомірно застосовано штрафні санкції за порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності", а тому постанова від 08.02.2019 № 8/1020-1399 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства та не підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправною та скасування постанови від 08.02.2019 № 9/1020-1400 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка прийнята у зв`язку із тим, що замовником не було забезпечено ведення авторського нагляду, колегія суддів зазначає наступне.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903 "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 2, 5 Порядку № 903 авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проекту вальни ка.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Згідно з п. 2 Порядку № 903 технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Тобто, забезпечення авторського нагляду є комплекс заходів, направлений на контроль будівництва по створеному проекту.

Пунктом 3 Порядку № 903 визначено, що генеральний проектувальник: залучає у разі необхідності для здійснення авторського нагляду субпідрядні проектні організації, які брали участь у розробленні окремих розділів проектної документації об`єкта архітектури; здійснює відповідно до договору про розроблення проекту об`єкта архітектури авторський нагляд за підготовкою робочої документації або окремих її розділів у тому разі, коли така документація розробляється іншим суб`єктом архітектурної діяльності; утворює групу авторського нагляду з числа розробників проекту або уповноважених осіб, на яку покладається здійснення авторського нагляду. До здійснення авторського нагляду за виконанням окремих видів будівельних робіт можуть залучатися представники проектних організацій, які не брали участі у проектуванні. Склад групи авторського нагляду затверджується генеральним проектувальником на весь період будівництва. Інформація про склад зазначеної групи надсилається замовнику.

Відповідно до п. 4, 5 Порядку № 903, відвідування об`єкта архітектури представниками групи авторського нагляду здійснюється згідно з планом-графіком або за викликом замовника (виходячи з виробничої потреби). У разі коли будівництво триває більш як один рік, план-графік коригується в міру потреби з урахуванням обсягу робіт, запланованого на поточний рік.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 11 Закону передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Відповідно до ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 "Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом" авторський нагляд здійснюється на об`єктах будівництва незалежно від їх класу наслідків (відповідальності), категорії складності та форми власності замовника відповідно до вимог Закону України "Про архітектурну діяльність", "Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури" (далі - Порядок).

Авторський нагляд - контроль, який здійснюється автором проекту об`єкта будівництва, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами під час будівництва об`єкта відповідно до вимог чинного законодавства та договору із замовником з метою забезпечення відповідності виконаних будівельних робіт проектній документації.

Відповідно до п.3.2.2 ДСТУ, договір на здійснення авторського нагляду - документ, який регулює взаємовідносини між генеральним проектувальником (проектувальником) і замовником, установлює їх права і обов`язки щодо здійснення авторського нагляду під час будівництва.

Пунктом 4 передбачено, що авторський нагляд відповідно до вимог Закону України "Про архітектурну діяльність" здійснюється протягом усього періоду будівництва відповідно до вимог чинного законодавства та договору із замовником. Авторський нагляд за підготовкою робочої документації або окремих її розділів у разі, коли така документація розробляється іншим проектувальником, доцільно здійснювати генеральним проектувальником відповідно до договору про розроблення проекту об`єкта будівництва. Про початок будівництва замовнику рекомендується письмово повідомляти проектувальника. Проектувальник може залучати до здійснення авторського нагляду проектувальників, які розробляли відповідні розділи проекту та/або представників проектних організацій, які не брали участі в проектуванні. Якщо під час будівництва проектувальник, який залучений до авторського нагляду, вносить зміни до проектної документації, такі зміни рекомендується погоджувати з генеральним проектувальником.

Згідно з п. 4.5 ДСТУ до договору на здійснення авторського нагляду доцільно додавати кошторис витрат та план-графік виконання робіт з авторського нагляду, який ведеться за рекомендованою формою, наведеною у додатку А. При тривалості будівництва більше одного року план-графік, за необхідності, може коригуватися відповідно до обсягів робіт , запланованих на поточний рік (пункт 4 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури). Зміни обсягів робіт або продовження здійснення авторського нагляду у строки, що не передбачені договором між проектувальником і замовником, бажано оформлювати додатковим договором.

За вимогами п. 6 ч.2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності", суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Виходячи із правового змісту положень п.6 ч.2 ст.2 Закону №208, відповідальність настає саме у разі за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, що чітко обумовлено положеннями самого Закону №208.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" своїм листом від 01.02.2019 № 1 повідомило, що ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" було розроблено робочий проект "Реконструкція складу для зберігання сільгоспродукції по вул. Харківська, 64, м. Балаклія, Харківська область" та відповідно до наказу № 21-А від 15.04.2016 головним інженером проекту призначено ОСОБА_2

Наказом № 25-А від 06.05.2016 ОСОБА_2 призначена відповідальною за авторський нагляд по об`єкту.

ТОВ "Виробничо - комерційна фірма "Розвідувач" у своєму листі також зазначило, що ТОВ "АГІК ДОНЕЦЬ" не повідомив про початок будівельних робіт, в зв`язку з чим авторський нагляд на об`єкті не здійснювався.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання позивача на факт укладення договору № 19/а на здійснення авторського нагляду за реконструкцією складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська , 64, м. Балаклія, Харківської області від 06.05.2016, оскільки факт підписання вказаного правочину лише свідчить про наміри осіб замовити виконання /надати послуги з авторського нагляду, однак доказів виконання авторського нагляду у відповідності до норм чинного законодавства позивачем як під час перевірки, так і до суду не надано.

Отже, в ході розгляду справи встановлено та не спростовано позивачем, що авторський та технічний нагляд за виконанням робіт на об`єкті "Реконструкція складу для зберігання сільгосппродукції по вул. Харківська , 64, м. Балаклія, Харківської області " не проводилися.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що постанова від 08.02.2019 № 9/1020-1400 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийнята Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, є правомірною, обґрунтованою та скасуванню не підлягає.

Окрім того, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що ТОВ "АПК ДОНЕЦЬ" своїм листом вих. № 72 від 21.02.2019 року повідомило Департамент про виконання Припису № 812-Пр, а отже фактично підтвердило факт наявності вищезазначених порушень, що, в свою чергу, свідчить про обґрунтованість та законність оскаржуваних постанов.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Колегія суддів зазначає, що відповідач, на виконання вимог ч.2 ст. 77 КАС України, довів повноту та обґрунтованість оскаржуваних постанов.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Загалом, оцінюючи наведені апелянтом доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені в позовній заяві та апеляційній скарзі, були перевірені та проаналізовані судом апеляційної інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК ДОНЕЦЬ" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року по справі № 520/1796/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош А.М. Григоров
Повний текст постанови складено 05.12.2019 року