Справа № 540/2538/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 грудня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2538/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління транспортно-комунікаційної інфраструктури та зв`язку Херсонської обласної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю "Каховське АТП-16506" про визнання недійсним рішення конкурсного комітету та визнання недійсним договорів,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління транспортно-комунікаційної інфраструктури та зв`язку Херсонської обласної державної адміністрації (далі - відповідач), Товариства з обмеженою відповідальністю "Каховське автотранспортне підприємство-16506" (далі - відповідач-2, ТОВ "Каховське АТП 16506"), в якому просить:

- визнати недійсним рішення конкурсного комітету з організації та проведення конкурсу на перевезення пасажирів автомобільним транспортом на міжміських та приміських внутрішньообласних автобусних маршрутах загального користування, що проходять і виходять за межі Великоолександрівського, Високопільського, Бериславського, Каланчацького, Новотроїцького, Нижньосірогозького, Нововоронцовського, Голопристанського, Великолепетиського, Іванівського, Горностаївського, Олешківського, Каховського, Білозерського та Скадовського районів області, оформлене протоколом №2 від 20.12.2016 року в частині визначення переможцем ТОВ «Каховське АТП - 16506» маршруту на об`єкті конкурсу №5 (Каховка АС - Нова Каховка АВ по Каховському району), маршруту на об`єкті конкурсу №6 (Нова Каховка - Каховка АС ч/з з-д Сокіл, Поліклініка по Каховському району);

- визнати недійсним договори №2018-1/2 від 11 травня 2019 року по об`єкту №5 та №2018- 1/3 від 11 травня 2019 року по об`єкту №6, на перевезення пасажирів автомобільним транспортом на приміських внутрішньообласних автобусних маршрутах загального користування, укладені між відповідачами на підставі рішення конкурсного комітету, оформленого протоколом №2 від 20 грудня 2016 року.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документи встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 161 КАС України з наступних підстав.

Так, частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За статтею 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів убачається, що позивачем оскаржуються рішення утвореного відповідачем конкурсного комітету з організації та проведення конкурсу на перевезення пасажирів автомобільним транспортом на міжміських та приміських внутрішньообласних автобусних маршрутах загального користування ..., оформлене протоколом №2 від 20.12.2016 року в частині визначення переможцем ТОВ «Каховське АТП - 16506» маршруту на об`єкті конкурсу №5 (Каховка АС - Нова Каховка АВ по Каховському району), маршруту на об`єкті конкурсу №6 (Нова Каховка - Каховка АС ч/з з-д Сокіл, Поліклініка по Каховському району), а також укладені між відповідачем і ТОВ «Каховське АТП - 16506» на підставі цього рішення договори №2018-1/2 від 11 травня 2019 року по об`єкту №5 та №2018- 1/3 від 11 травня 2019 року по об`єкту №6 на перевезення пасажирів автомобільним транспортом.

Підставами позову указані допущені відповідачем порушення процедури визначення переможця конкурсу. При цьому позивач брав участь у конкурсі, про що він зазначає у позовній заяві.

Отже, первісною позовною вимогою є вимога про визнання недійсним рішення відповідача від 20.12.2016 року, інші вимоги є похідними.

Однак оскаржуючи рішення відповідача, прийняте 20 грудня 2016 року, позивач звертається до Херсонського окружного адміністративного суду із даним позовом лише 28 листопада 2019 року, тобто із пропуском встановленого шестимісячного строку на звернення до суду. Разом з тим, позивачем не додано до позову обґрунтованого клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строків, як і не надано жодного доказу на підтвердження поважності причини пропуску вказаного строку.

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Положеннями ч.ч.1,2 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме позивачу необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2538/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.