Справа № 820/2130/16
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

"02" грудня 2019 р. № 820/2130/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Спірідонова М.О.

за участю секретаря судового засідання - Ліпчанської Я.В.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Федосеєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Служби безпеки України, Голови Служби безпеки України про роз`яснення судового рішення по справі №820/2130/16 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Служби безпеки України, генерала армії України Грицака В.С., Служби безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Голови Служби безпеки України Грицака В.С. та Служби безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу Голови СБ України від 30.03.2016 року № 372-ос про звільнення його з посади начальника Інституту підготовки юридичних кадрів для Служби безпеки України Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого (надалі за текстом Інститут), поновлення на посаді начальника Інституту та виплати йому середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2016 року адміністративний позов задоволено в повному обсязі. Скасувано наказ Голови Служби безпеки Украйни від 30 березня 2016 року № 372-ос про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Інституту підготовки юридичних кадрів для Служби безпеки України Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого. Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника Інституту підготовки юридичних кадрів для Служби безпеки України Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого. Стягнуто із Служби безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу. Постанова в частині поновлення на посаді ОСОБА_1 та стягнення заробітку за один місяць звернуто до негайного виконання.

22.11.2019 року до суду надійшла заява представника відповідачів - Служби безпеки України, Голови Служби безпеки України, про роз`яснення судового рішення від 22.11.2019 року по справі № 820/2130/16, в якій просить суд роз`яснити постанову від 20.05.2016 в частині поновлення на посаді начальника Інституту підготовики юридичних кадрів для СБУ Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого та стягнення із СБУ середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування заяви представник відповідачів зазначив, що ОСОБА_1 підпадає під пряму заборону, передбачену вимогам Закону України "Про очищення влади", що унеможливлює подальше зайняття нам посади начальника Інституту підготовки юридичних кадрів для СБУ Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого, оскільки виданню скасованого судом наказу про звільнення позивача передувало проведення повторного аналізу матеріалів його особової справи на підставі розпорядження Центрального управління СБУ від 22.09.2015 №348 "Про деякі питання проведення в СБУ перевірки, передбаченої статтею 5 Закону України "Про очищення влади, встановлення факту його перебування на посадах військовослужбовців КДБ СРСР та складання довідки від 25.03.2016 №11/3-3127, згідно з якою до позивача застосовуються заборони, передбачені частиною третьою статті 1 Закону України "Про очищення влади", за критеріями, визначеними пунктом 3 частини четвертої статті 36 цього Закону.

Згідно з ч. 3 ст. 254 КАС України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Позивач та його представник в судове засідання з`явились, проти задоволення заяви про роз`яснення заперечували в повному обсязі.

Представник відповідачів у судове засідання не прибув, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомляв.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи та заяву відповідача про роз`яснення судового рішення, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Положеннями частин 1, 2 та 4 ст. 254 КАС України встановлено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановляння ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Виходячи з положень вказаної статті, суд вважає за необхідне зазначити, що вказана стаття КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку як незрозумілість судового рішення, можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення суду має відповідати його резолютивній частині.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та подану до суду заяву, виходить з наступного.

Підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Отже, з системного аналізу даної норми вбачається, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв`язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині; недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення. Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена нечіткістю судового акту за змістом, тобто коли певний судовий акт є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких ухвалений такий акт, так і для тих осіб, котрі будуть здійснювати виконання цього судового акту.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановляння додаткового рішення цим же судом.

Суд зазначає, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року по справі № 520/2130/19 є вмотивованим і зрозумілим, вказані Закони України та нормативно-правові акти якими керувався суд при вирішенні позову, містять чіткий порядок її виконання, у мотивувальній та резолютивній частинах рішення суду зазначено усі обставини справи та мотиви, з які суд врахував при прийнятті рішення, і положення Закону, яким він керувався з огляду на об`єкт порушеного права, а з тексту заяви не вбачається, в чому саме полягає незрозумілість рішення суду в розумінні ст. 254 КАС України.

З урахуванням вищевикладеного, заява Служби безпеки України, Голови Служби безпеки України про роз`яснення судового рішення по справі №820/2130/16 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Служби безпеки України, генерала армії України Грицака В.С., Служби безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись положеннями статей 241, 248, 254, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Служби безпеки України, Голови Служби безпеки України про роз`яснення судового рішення по справі №820/2130/16 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Голови Служби безпеки України, генерала армії України Грицака В.С., Служби безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку - залишити без задоволення

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя М.О. Спірідонов