Справа № 826/13186/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Беспалова О.О., Парінова А.Б., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.05.2019 р. у справі за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду від 06.05.2019 р. позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, 23.09.2019 р. (що підтверджується відбитком вхідного штемпеля суду першої інстанції), Головне управління ДФС у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою вперше.

В апеляційній скарзі зазначено, що копію повного тексту оскаржуваного рішення апелянт отримав 10.05.2019 р., на підтвердження чого надано першу сторінку рішення з відповідним відбитком штемпеля вхідної кореспонденції (а.с. 85).

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.06.2019 р. апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишено без руху з підстав несплати судового збору у розмірі 1 057 грн, надано 10-денний строк на усунення цих недоліків, перебіг якого починається з наступного дня з моменту отримання копії цієї ухвали та роз`яснено порядок їх усунення та наслідки, що застосовуватимуться до апеляційної скарги у випадку невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом термін.

Копія цієї ухвали була одержана скаржником 14.06.2019 р., що підтверджується повідомленням про вручення листа на а.с. 94, отже останній день для усунення недоліків цієї апеляційної скарги припадав на 24.06.2019 р.

21.06.2019 скаржником було подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2019 р. у задоволенні цього клопотання відмовлено, а апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві повернено скаржнику у зв`язку з невиконанням ним вимог ухвали суду від 10.06.2019 р. про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк.

Копія цієї ухвали була одержана скаржником 16.07.2019 р., що підтверджується повідомленням про вручення листа на а.с. 100.

24.10.2019 р., що підтверджується відбитком штемпеля суду першої інстанції, Головне управління ДФС у м. Києві повторно звернулось з апеляційною скаргою на рішення суду від 06.05.2019 р., матеріали якої свідчать про неврахування скаржником вимог до оформлення апеляційної скарги, на які йому звертав увагу суд ще ухвалою суду від 10.06.2019 р., якою його первинну апеляційну скаргу було залишено без руху, а саме: без доказу сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019 р. у задоволенні клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено і залишено його апеляційну скаргу без руху з підстав ненадання ним доказу сплати судового збору у розмірі 1057, 20 грн та пропуском строку на апеляційне оскарження поряд з недоведеністю наявності підстав, визначених ч. 2-3 ст. 295 КАС України для його поновлення (звернення з апеляційною скаргою протягом 30 днів з моменту отримання копії оскаржуваного рішення/поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження), надано 10 днів для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги, перебіг яких починається з наступного дня з моменту отримання копії цієї ухвали, роз`яснено порядок їх усунення та наслідки, які застосовуватимуться до апеляційної скарги у разі невиконання вимог ухвали суду.

В ухвалі зазначено, що апелянт, отримавши копію оскаржуваного рішення 10.05.2019 р. (відповідно до а.с. 85 т.1), та, будучи повідомленим про недоліки його первинної апеляційної скарги ще 14.06.2019 р. (дата отримання копії ухвали про залишення його первинної апеляційної скарги без руху відповідно до а.с. 94 т.1), та, отримавши копію ухвали про повернення його первинної апеляційної скарги 16.07.2019 р. (відповідно до а.с. 100 т.1), звернувся з повторною апеляційною скаргою 24.10.2019 р., тобто через 5 місяців з дати отримання копії оскаржуваного рішення, з настанням якої згідно із ч. 2 ст. 295 КАС України починається обрахунок 30-денного строку на апеляційне оскарження, через 4 місяці з моменту отримання копії ухвали про залишення його первинної апеляційної скарги без руху, якою апелянту було роз`яснено, в чому полягають недоліки апеляційної скарги та порядок їх усунення, та через 3 місяці з моменту отримання копії ухвали про повернення його первинної апеляційної скарги, чим пропустив 30-денний строк на апеляційне оскарження, а також не сплатив судовий збір у розмірі 1057,20 грн.

Відповідно до повідомлення про вручення листа, яким була надіслана апелянту копія ухвали про залишення вдруге поданої ним апеляційної скарги без руху від 06.11.2019 р. (ШКІ: 514), з отриманням якої пов`язується обрахунок 10-денного строку на усунення недоліків апеляційної скарги, ця ухвала була одержана апелянтом 11.11.2019 р., з огляду на що останнім днем для усунення недоліків цієї апеляційної скарги фактично є 21.11. 2019 р.

15.11.2019 р. через канцелярію суду надійшло клопотання скаржника (вх. № 41646 від 15.11.2019 р.), в якому він просить продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги та поновити строк на апеляційне оскарження, зазначаючи, що первинна апеляційна скарга була подана ним в строки, встановлені ст. 295 КАС України та апелянтом постійно вживалися дії для вчасної реалізації ним права на апеляційне оскарження (зокрема, було направлено лист про сплату судового збору до управління фінансування, бухгалтерського обліку та звітності, подано 21.06.2019 р. клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги), однак у зв`язку із зупиненням операцій за бюджетними коштами, відсутністю коштів для сплати судового збору таку апеляційну скаргу було повернено, що призвело до пропуску ним строку на апеляційне оскарження, однак таке повернення не перешкоджає повторному зверненню з апеляційною скаргою, тому апелянт просить суд при вирішенні цього клопотання врахувати його майновий стан, а також існуючі в його фінансуванні обмеження.

Оцінивши доводи клопотання в частині поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки апелянт, зазначаючи в ньому про сумлінне ставлення до своїх процесуальних прав та обов`язків при зверненні з апеляційною скаргою вперше (вчасне звернення з апеляційною скаргою, подання клопотання про продовження строку на апеляційне оскарження як вияв наміру вчасно усунути недоліки та реалізувати право на апеляційне оскарження, звернення з відповідними листами про виділення коштів на сплату судового збору), та про причини повернення його первинної апеляційної скарги, не наводить, однак, у ньому жодних поважних причин, які б пояснювали його зволікання (терміном в 3 місяці) із подачею ним належним чином оформленої апеляційної скарги вже після постановлення судом ухвали про повернення його первинної апеляційної скарги, коли апелянт вже знав про наслідки, що були застосовані до його апеляційної скарги у зв`язку з ненаданням ним доказу сплати судового збору у встановлений судом строк (16.07.2019 р. - отримав копію ухвали про повернення апеляційної скарги відповідно до а.с. 100 т.1 справи; 24.10.2019 р. - повторно звернувся), а посилання на неналежне фінансування установи чи організації з Державного бюджету України та на відсутність коштів, призначених для сплати судового збору, не є поважною причиною пропуску такого строку. Крім цього, при зверненні з апеляційною скаргою вдруге апелянтом не усунено обставин, які перешкоджали відкриттю провадження ще за його первинною апеляційною скаргою, а саме: не сплачено судовий збір у розмірі 1057,20 грн, що також не свідчить про наявність у нього наміру вчинення процесуальних дій в строки та про вжиття ним заходів для невідкладного звернення з повторною апеляційною скаргою.

Аналогічні правові висновки щодо неповажності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які полягають у відсутності коштів у суб`єкта владних повноважень на сплату судового збору, викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 р. у справі 804/958/17, від 17.10.2018 р. у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 р. у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 р. у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 р. у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 р. у справі № 805/3544/17-а, які в силу ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковими для суду при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Крім того, колегія суддів також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

При цьому, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Вирішуючи питання про продовження Головному управлінню ДФС у м. Києві строку на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що клопотання скаржника в цій частині також не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до вимог ч.2 ст.298 КАС України та ч.2 ст.169 КАС України строк усунення недоліків апеляційної скарги не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Відтак, апелянту було судом надано максимальний строк, визначений КАС України для усунення недоліків апеляційної скарги.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження/продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги не підлягає задоволенню, а, отже, станом на 29.11.2019 р. недоліки апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві, які слугували підставою для залишення її без руху (звернення з апеляційною скаргою з пропуском строку, встановленого ст. 295 КАС України, відсутність доказу сплати судового збору), не усунуто, а саме: не надано належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин (які об`єктивно унеможливлювали вчасне звернення) його пропуску та доказу сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1057,20 грн.

Поряд з цим, судом встановлено, що апелянт, отримавши копію оскаржуваного рішення 10.05.2019 р. (відповідно до а.с. 85 т. І), звернувся з первинною апеляційною скаргою 23.05.2019 р. (відповідно до а.с.81 т. І), тобто в межах строку, встановленого ч. 2 ст. 295 КАС України, однак така апеляційна скарга була залишена без руху ухвалою суду від 10.06.2019 р. з підстав відсутності в ній доказу сплати судового збору у розмірі 1057,20 грн (копію цієї ухвали скаржник отримав 24.06.2019 р. відповідно до а.с. 94 т.І), та повернена ухвалою суду від 21.06.2019 р. у зв`язку з невиконанням апелянтом вимог ухвали суду про залишення його апеляційної скарги без руху від 10.06.2019 р. у встановлений судом строк (копію цієї ухвали скаржник отримав 16.07.2019 р. відповідно до а.с. 100 т.І), у зв`язку з чим апелянт повторно звернувся з апеляційною скаргою на це ж рішення суду, подавши її до суду 24.10.2019 р., тобто через 5 місяців з дати отримання копії оскаржуваного рішення, з настанням якої згідно із ч. 2 ст. 295 КАС України починається обрахунок 30-денного строку на апеляційне оскарження, через 4 місяці з моменту отримання копії ухвали про залишення його первинної апеляційної скарги без руху, якою йому було роз`яснено, в чому полягають недоліки його апеляційної скарги та порядок їх усунення, та через 3 місяці з моменту отримання копії ухвали про повернення його первинної апеляційної скарги, чим пропустив 30-денний строк на апеляційне оскарження та не надав, при цьому, доказу сплати судового збору у розмірі 1057,20 грн.

При цьому, заявлене скаржником при поданні апеляційної скарги клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що первинну апеляційну скаргу було подано в строки, встановлені КАС України і скаржником постійно вживалися заходи для недопущення повернення апеляційної скарги (клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги), однак у зв`язку з відсутністю належного фінансування, що, на думку апелянта є об`єктивною перешкодою для вчасного звернення з апеляційною скаргою, такий строк було пропущено, - не було розцінено судом як таке, що належним чином обґрунтовує поважність причин пропуску такого строку.

Так, судом було зазначено, що апелянтом у клопотанні не наведено жодних істотних причин, які об`єктивно (через незалежні від нього обставини) перешкоджали його вчасному зверненню з апеляційною скаргою та свідчили б на користь наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, всупереч тому, що воно в силу ч. 2 ст. 255 КАС України вже набрало законної сили (після повернення апеляційної скарги), та які б свідчили на користь того, що поновлення такого строку не суперечитиме в конкретному випадку принципу правової визначеності, а посилання на відсутність коштів у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не може вважатися такою поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Не надано скаржником належного обґрунтування поважності причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження, як і доказу сплати судового збору і на виконання вимог ухвали суду про залишення вдруге поданої ним апеляційної скарги без руху від 06.11.2019 р., якою також було роз`яснено порядок усунення недоліків апеляційної скарги, а також зазначено про наслідки, що застосовуватимуться до апеляційної скарги у разі невиконання вимог ухвали суду, зокрема в частині, що стосується пропуску строку на апеляційне оскарження.

Оскільки, станом на 29.11.2019 апелянтом недоліків апеляційної скарги не усунуто, а саме: не надано належним чином обґрунтованої заяви із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не сплачено судовий збір у розмірі 1057,20 грн - це є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи те, що апелянт, пропустивши строк на апеляційне оскарження, станом на 29.11.2019 р. зазначених в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019 р. недоліків апеляційної скарги не усунув, а саме: не надав належного обґрунтування поважності причин пропуску такого строку та не сплатив судовий збір, - це є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, колегія суддів , -

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження та про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.05.2019 р. у справі за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві разом із доданими матеріалами - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Ключкович В.Ю.

Судді Беспалов О.О.

Парінов А.Б.