Справа № 9901/541/19
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

03 грудня 2019 року

м. Київ

справа №9901/541/19

провадження №П/9901/541/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єзерова А.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправними та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту»,

у с т а н о в и в:

До Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту».

Ухвалою Верховного Суду від 21.10.2019 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправними та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту» залишено без руху.

Запропоновано ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху подати уточнену позовну заяву, узгодивши її з вимогами статті 160 КАС України, зазначивши такі відомості (надавши такі документи):

а) ідентифікаційний код Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та, за наявності, офіційну електронну адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

б) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

в) оригінал документа про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн або зазначити підстави/обставини для звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

На виконання вказаної вище ухвали до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 11.11.2019 та 15.11.2019 надійшли заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви, до яких долучив уточнену позовну заяву, зі змісту якої вбачається, що скаржник зазначив ідентифікаційний код Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів як юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та офіційну електронну адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, та також надав власне письмове підтвердження про те, що він не подав іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У той же час позивач повторно подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору, обґрунтовуючи вимоги якого ОСОБА_1 покликається на низький рівень свого доходу та об`єктивну неможливість сплатити судовий збір у встановлених законом порядку та розмірі.

Для підтвердження зазначених обставин заявник надав суду такі документи:

1) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 26.11.2018 № 4058/2638/2033-20-40-56-13-30 про доходи ОСОБА_1 як громадянина з 01.01.2018 до 30.09.2018 (за I, II, III квартали 2018 року), якою підтверджується те, що позивач не був офіційно працевлаштований, не отримував заробітної плати, не мав депозитів, акцій, активів у фінансових установах та інших видів доходів в I, II, III кварталах 2018 року;

2) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 08.05.2019 № 2070/1022/2033-20-40-56-14-35 про доходи ОСОБА_1 як громадянина з 01.10.2018 до 31.12.2018 (за IV квартал 2018 року), яка свідчить про те, що ОСОБА_1 не був офіційно працевлаштований, не отримував заробітної плати, не мав депозитів, акцій, активів у фінансових установах та інших видів доходів в IV кварталі 2018 року;

3) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 11.02.2019 № 3590/ФОП/20-40-56-06 про доходи ОСОБА_1 як фізичної особи-підприємця з 01.01.2018 до 31.12.2018, яка підтверджує ту обставину, що в період з 01.01.2018 до 31.12.2018 ОСОБА_1 мав дохід від приватної юридичної практики у розмірі 746 грн.

4) Довідку Центрального управління міста Харкова Головного управління ДФС у Харківській області № 4399/ФОП/20-40-56-Ю-16 від 08.11.2019 про те, що у ОСОБА_1 як у фізичної особи-підприємця немає рахунків у фінансових установах;

5) Довідку Київського об`єднаного управління Пенсійного фонду України міста Харкова від 28.10.2019 № 706 про те, що ОСОБА_1 не перебуває на обліку в Київському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України міста Харкова та жодних видів пенсій не отримує;

6) Довідку Управління праці та соціального захисту населення Адміністрації Холодногірського району Харківської міської ради про отримання (неотримання) допомоги від 06.11.2019 № 2252/03-19 про призначення ОСОБА_1 компенсації в розмірі 4,80 грн для догляду за особою, яка старша за 80 років - за ОСОБА_2 1936 р.н. (основне місце роботи).

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Одночасно частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а саме його повноваженням як формою суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

До того ж стосовно сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря тих судових витрат, яких зазнає сторона.

Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору, якого зазнає сторона. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Суд, що розв`язує питання про відкриття провадження (взяття до розгляду заяви, скарги), встановивши за результатами розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, та дійшовши висновку про потребу реалізації такого свого повноваження, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є прерогативою відповідного суду.

Верховний Суд встановив, що ОСОБА_1 у 2018 році мав дохід від приватної юридичної практики у розмірі 746 грн, а також отримав компенсацію для догляду за особою, що старша за 80 років (за ОСОБА_2 , 1936 р . н .) з 27.11.2018 по 31.12.2018 у розмірі 4,80 грн.

Тобто дохід ОСОБА_1 за попередній календарний рік становив 750,80 грн (746,00 грн + 4,80 грн). У той же час 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 становить 37,54 грн (750,80 грн х 0,05 %).

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1921 гривню.

Отже, за подання цієї позовної заяви розмір належного до сплати судового збору становить 768,40 грн (1 921 грн х 0,4).

Зважаючи на те, що розмір належного до сплати судового збору за подання цієї позовної заяви (768,40 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача (37,30 грн), клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору потрібно задовольнити.

Пунктом 3 частини першої статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви, з-поміж іншого, з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Приписами частини шостої статті 161 КАС України також встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За правилами частини п`ятої статі 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Передбачений зазначеною статтею строк на звернення до суду з позовом пропущений, оскільки оскаржене рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів ухвалене 05.09.2019, а позовна заява була подана 13.10.2019 (згідно з відтиском штемпеля оператора поштового зв`язку «Укрпошта» на конверті, у якому надійшла позовна заява).

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що оскаржене рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів він отримав 23.09.2019, а тому вважає вказану обставину поважною причиною для пропуску процесуального строку.

За наведених обставин та беручи до уваги надані на їхнє підтвердження докази, Суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку на звернення до суду з позовом та про наявність підстав для поновлення такого строку.

Верховний Суд встановив, що позовна заява подана з дотриманням вимог, установлених статтями 160, 161 КАС України. Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі немає.

Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Отже, справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції згідно з частиною четвертою статті 22 КАС України та відповідно до статті 266 цього Кодексу має бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Беручи до уваги положення частини п`ятої статті 262 КАС України та клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності Суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Керуючись статтями 12, 19, 22, 171, 248, 262, 266 КАС України,

у х в а л и в:

1. Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту».

2. Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

3. Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправними та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту».

4. Витребувати у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів засвідчені належним способом копії рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту» та документів, на підставі яких було ухвалене це рішення.

5. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів.

6. Справу призначити до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 19 грудня 2019 року о 16 годині 00 хвилин в приміщенні Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду за адресою: вул. Московська, 8, корпус 5, м. Київ, 01029.

7. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача (беручи до уваги аргументи, викладені в позовній заяві), а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

8. Встановити позивачеві триденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, які підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.

9. Встановити відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.

10. Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.

11. Повідомити сторін, що письмові докази, які подаються до суду, мають бути оформлені відповідно до вимог статті 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним способом засвідченій копії, а якщо для розв`язання спору має значення тільки частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належно, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який є у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

12. Повідомити сторін, що інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за адресою на офіційному веб-порталі «Судової влади України» в мережі Інтернет: supreme.court.gov.ua.

13. Повідомити сторін, що у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності для перешкоджання судочинству, суд відповідно до статті 149 КАС України може застосувати заходи процесуального примусу.

14. Повідомити відповідача - суб`єкта владних повноважень про те, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суд відповідно до статті 149 КАС України може застосувати заходи процесуального примусу.

15. Повідомити сторін, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не оскаржується.

Суддя А.А. Єзеров