Справа № 1840/3666/18
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 р.Справа № 1840/3666/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Калиновського В.А. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.

представника позивача Гребінник В.В.

представника відповідача Нечипай О.В.; третьої особи ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року, головуючий суддя І інстанції: М.М. Шаповал, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 30.11.18 року по справі № 1840/3666/18

за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України

до ОСОБА_2 третя особа ОСОБА_1

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державна архітектурно-будівельна інспекція України, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_1 , в якому просить суд зобов`язати відповідача ОСОБА_2 знести самочинне будівництво - гараж, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що за результатами проведеної позапланової перевірки встановлено виконання ОСОБА_2 у 2006 році реконструкцію житлового будинку шляхом добудови гаражу без документа, що дає право на виконання будівельних робіт та затвердженої проектної документації (будівельного паспорта), чим порушено абз. 4 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про основи містобудування" та ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність". У зв`язку з тим, що відповідач не виконує вимоги приписів, які були винесені в межах позапланових перевірок від 05.05.2015, 16.01.2016, 17.02.2016, 24.02.2017, 28.08.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та не приводить даний об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, об`єкт підлягає знесенню за рахунок ОСОБА_2 . Крім того, рішенням Роменського міськрайонного суду Сумської області від 28.08.2016 у справі № 585/1109/16-ц, яке набрало законної сили, встановлено, що гараж побудований ОСОБА_2 самовільно без наявності документації дозвільного характеру та відповідної проектної документації.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року адміністративний позов Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача - ОСОБА_1 , про зобов`язання вчинити дії задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_2 знести за власний рахунок самочинно збудований з порушенням будівельних норм гараж за адресою: АДРЕСА_1 .

У задоволенні вимоги про стягнення витрат на сплату судового збору Державній архітектурно-будівельній інспекції України - відмовлено.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, явідмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що на його думку, судом першої інстанції помилково не було застосовано висновки Верховного Суду України у постанові від 19.04.2017р. по справі 6-129цс17. У положеннях спеціа льної матеріально-правової норми, що міститься в ч. 1 ст. 376 ЦК України, поняття самочинного будівництва визначено через сукупність його основних ознак, які виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості може бути визначений самочинним, а саме, якщо цей об`єкт: 1) збудований або будується на земельній ділянці, що по була відведена в установленому порядку для цієї мети; 2) збудований без належного дозволу чи належно затвердженого проек ту; 3) збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно із ч.4 ст. 376 ЦК України якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це пору шує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. З урахуванням змісту ст. 376 ЦК Украї ни в поєднанні з положеннями ст. 16, 386, 391 цього Кодексу вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою.

Отже, відповідач зауважує, що гараж розташований на належній йому земельній ділянці, наявність гаражу не по рушує вимог цільового призначення, земельної ділянки, гараж збудований без іс тотних порушень будівельних норм і правил, права інших осіб не порушено.

Також на думку відповідача, суд першої інстанції, помилково застосовує ви сновки Верховного суду, викладених у постановах від 11.04.2018 по справі № 804/401/17 та від 23.05.2018 № 490/8624/15-а, так як в даних висновках йде мова про притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

А оскільки предметом розгляду в даній справі є зобов`язання вчинити дії, то суд повинен був врахувати вимоги ст. 122 КАС України, та засто сувати наслідки пролущення строків передбачені ч.3 ст.123 КАС України.

Позивачем надано до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому серед іншого зазначено, що гараж по АДРЕСА_1 побудований відповідачем з порушенням ДБН 360-92**, тобто з порушенням будівельних, санітарних і протипожежних норм, оскільки знаходяться на відстані 4-м. від жилих будинків АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , що даний гараж використовується, як станція техобслуговування автомобілів, забруднюється атмосфера повітря, що може призвести до отруєння мешканців сусідніх будинків.

Таким чином, будівниитво гаража з прибудовами по АДРЕСА_1 виконано з порушеннями будівельних, санітауних та протипожежних норм, указані попущення є істотними.

Внаслідок будівництва гаража порушуються права та інтереси третіх осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Також, ухвалою апеляційного суду Сумської області від 27.09.2016 року у справі №585/1109/16-ц встановлено, що самочинне будівниитво позивачем гаражу на 2 воріт з приблокованими допоміжними приміщеннями на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 проведено з грубім порушенням протипожежних і будівельних норм і порушують права та інтереси третіх осіб, які є суміжними домоволодільцями та землевласниками.

24.02.2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренком Олександром Миколайовичем ОСОБА_6 видано Припис №98 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким встановлено, що відповідно до таблиці 7.5 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень" та Додатку №10 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 року перебудова існуючого гаража під гараж менших розмірів неможлива, в зв`язку з чим зобов`язано відповідача усунути порушення містобудівного законодавства шляхом здійснення перебудови існуючого гаража під житловий будинок з геометричними розмірами та схемою розміщення, таким який він був станом на 2006 рік до реконструкції. Схеми та розміри відображені в технічному паспорті від 28.06.1990 року (погашений). В разі невиконання вищевказаної умови вжити інші заходи, які відповідають вимогам чинного містобудівного законодавства. Термін виконання припису до 24 травня 2017 року.

Позивач вважає, що ним було використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Однак, згідно Акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №386 від 28.08.2017 року, на виконання припису №98 від 24.02.2017 року з вимогою усунути порушення містобудівного законодавства шляхом здійснення перебудови існуючого гаража під житловий будинок з геометричними розмірами та схемою розміщення, таким який він був станом на 2006 рік до реконструкції.

Схеми та розміри відображені в технічному паспорті від 28.06.1990 року (погашений), або вжити інші заходи, які відповідають вимогам чинного містобудівного законодавства в термін до 24 травня 2017 року, гр.. ОСОБА_2 не здійснено зазначену перебудову. За результатами візуального обстеження об`єкту будівництва зафіксовано, що в період з 24.02.2017 по 21.08.2017 жодні будівельні роботи гр. ОСОБА_2 не виконувалися.

Отже, ОСОБА_2 вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.02.2017 №98 - не виконав, перебудову гаража під житловий будинок з такими геометричними розмірами та схемою розміщення, який він був станом на 2006 рік до реконструкції - не провів, інших заходи, які відповідають вимогам чинного містобудівного законодавства - не вжив.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити її, посилаючись на доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі.

Представник позивача та третя особа, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просили залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на підставі договору купівлі-продажу будинку від 12.01.2001 серії АВО № 756272 ОСОБА_2 є власником житлового будинку житловою площею 15,5 кв.м з відповідними надвірними будівлями, що знаходиться на земельній ділянці площею 858 кв.м. в АДРЕСА_1 . На підставі державного акта на право власності на земельну ділянку від 24.02.2007 (а.с. 55) ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 0,0721 га з цільовим призначенням "для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд" за цією ж адресою.

На підставі звернення виконавчого комітету Роменської міської ради від 20.03.2015 № 03-24/776 (а.с. 9), направлення для проведення позапланової перевірки від 17.04.2015 № 219 (а.с. 10) та наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 05.01.2015 № 1 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області провело позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті "Будівництво гаражу на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , замовник - ОСОБА_2 . Перевіркою встановлено виконання в 2006 році реконструкцію житлового будинку шляхом добудови гаражу без дозвільного документа та затвердженої проектної документації (будівельного паспорта), чим порушено ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", відповідно до якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

У поясненнях від 05.05.2015 (а.с. 12) ОСОБА_2 зазначив, що він у 2006 році зробив реконструкцію будинку шляхом добудови гаражу для власних потреб. Стіни виконані з цегли, перекриття - дерев`яне. За результатами проведеної перевірки 05.05.2015 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області склало акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил (а.с. 11), протокол про адміністративне правопорушення № 219 (а.с. 15) та видало припис № 219 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з терміном його виконання до 05.08.2018 (а.с. 14), а також постановою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 14.05.2015 № 86 (а.с. 17) нок 83.

На підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 28.12.2015 № 671 (а.с. 18), наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та припису № 219 була проведена позапланова перевірка виконання вимог припису від 05.05.2015 № 219. Перевіркою встановлено, що ОСОБА_2 не виконав вимоги припису від 05.05.2015 № 219. У термін, наданий для усунення порушень, ОСОБА_2 отримав технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок, інвентаризаційна справа 10132, виготовлений станом на 08.10.2015. Гараж позначений літерою "Г" та зазначений як самовільна побудована будівля. У поясненнях від 15.01.2016 (а.с. 21) ОСОБА_2 зазначив, що він звертався до Відділу містобудування та архітектури з питання надання довідки на узаконення самовільно побудованого гаражу, але отримав відмову. За результатами перевірки 16.01.2016 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил № 671 (а.с. 19) та видано повторно припис № 671 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з терміном його виконання до 08.02.2016 (а.с. 20)

На підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 10.02.2016 № 77 (а.с. 23), наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та припису № 671 була проведена позапланова перевірка виконання вимог припису від 16.01.2016 № 671. Перевіркою встановлено, що ОСОБА_2 не виконав вимоги припису від 16.01.2016 № 671 та не отримав документ дозвільного характеру на будівництво гаражу. За результатами перевірки 17.02.2016 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил № 77 (а.с. 24), протокол про адміністративне правопорушення № 77 за невиконання припису № 671 (а.с. 25-26) та постанову від 25.02.2016 № 47 (а.с. 27), якою визнано винним ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 5100 грн.

На підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 13.02.2017 № 98 (а.с. 30), наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976, звернення громадян ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 від 10.01.2017 (а.с. 28-29) була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил на об`єкті "Будівництво гаражу" за адресою: АДРЕСА_1 , власник земельної ділянки - ОСОБА_2 . За результатами перевірки 24.02.2017 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил № 98 (а.с. 31-32) та припис № 98 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 33-34), яким зобов`язано ОСОБА_2 в термін до 24.05.2017 усунути порушення містобудівного законодавства шляхом здійснення перебудови існуючого гаража під житловий будинок з геометричними розмірами та схемою розміщення, таким, який він був станом на 2006 рік, до реконструкції. Схема та розміри відображені в технічному паспорті від 28.06.1990.

На підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 15.08.2017 № 386 (а.с. 35), наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та абз. 6 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, була проведена позапланова перевірка на об`єкті "Будівництво гаражу" за адресою: АДРЕСА_1 " щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_2 не виконав вимоги припису від 24.02.2017 № 98 та не усунув порушення містобудівного законодавства шляхом здійснення перебудови існуючого гаража під житловий будинок з геометричними розмірами та схемою розміщення станом на 2006 рік до реконструкції. За результатами перевірки 28.08.2017 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, держаних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 386 (а.с. 36-38)

У зв`язку з невиконанням ОСОБА_2 вимог приписів Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до суду з цим позовом.

У задоволенні вимоги про стягнення витрат на сплату судового збору Державній архітектурно-будів

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач здійснив будівництво гаражу на двоє воріт без документа, що дає право на виконання будівельних робіт та з порушенням будівельних, санітарних і протипожежних норм. У зв`язку з тим, що відповідач не виконує вимоги приписів Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області та не приводить об`єкт у відповідність до вимог законодавства суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача знести самочинно збудований гараж за адресою: АДРЕСА_1 .

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову з наступних підстав.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Предметом позову у даній справі є зобов`язання відповідача знести власними силами або за власний рахунок самочинно збудований об`єкт.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України від 20.05.1999 № 687-ХІV "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" №687-ХІV від 20.05.1999 (далі - Закон №687-ХІV), для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 13 Закону № 687-XIV до уповноважених органів містобудування та архітектури належать, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури, та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, відповідно до пункту 1 якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За змістом ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Аналіз наведених вище положень ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Згідно із ч.1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 вказаного Закону в редакції, чинній на час розгляду справи, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Положеннями частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

Частиною 7 ст. 376 ЦК України передбачено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що органи державного архітектурно-будівельного контролю мають право здійснювати контроль у разі виявлення факту самочинного будівництва. У ході здійснення такого контролю посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, серед іншого, мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

З урахуванням вищенаведених правових норм, позов про знесення самочинно збудованого об`єкта містобудування може бути пред`явлено органом державного архітектурно-будівельного контролю до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Роменського міськрайонного суду Сумської області від 26.08.2016 у справі № 585/1109/16-ц (а.с. 71-72) відмовлено у визнанні права власності на гараж, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та встановлено, що гараж побудований ОСОБА_2 свавільно без наявності документації дозвільного характеру та відповідної проектної документації. Ухвалою Апеляційного суду Сумської області від 27.09.2016 у справі № 585/1109/16-ц (а.с. 73-75), якою залишено без змін рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 26.08.2016 встановлено, що самочинне будівництво ОСОБА_2 гаражу з приблокованими допоміжними приміщеннями на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведено з грубим порушенням протипожежних і будівельних норм, порушують права та інтереси третіх осіб, які є суміжними домоволодільцями та землевласниками.

Відповідно до ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" нове будівництво - це будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва; об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси або частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури; будівля - різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції; споруда - штучно створений об`ємний, площинний або лінійний об`єкт, що має природні або штучні просторові межі, встановлений стаціонарно (нерухомо) відносно землі та призначений для досягнення певних цілей.

Згідно з п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Отже, ОСОБА_2 побудував гараж, який є об`єктом нового будівництва та на якому виконувалися будівельні роботи із застосуванням будівельних матеріалів капітального значення (цеглове мурування стін, гаражних воріт).

Відповідно до пунктів 16-23 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. (п. 16)

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). (п. 17)

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п. 18)

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. (п. 19)

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. (п. 20)

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. (п. 21)

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф. (п. 22)

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів. (п. 23)

Таким чином, припис є обов`язковою для виконання письмовою вимогою інспектора у визначені строки щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідач не виконав вимоги приписів від 05.05.2015 № 219, від 16.01.2016 № 671, від 24.02.2017 № 98, які були винесені в межах позапланових перевірок

Відповідно до ст. 5 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII "Про основи містобудування" при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів; урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_2 виконано будівельні роботи з будівництва гаражу без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації, а також без документа, що надає право на виконання будівельних робіт.

На підставі ч. 1 ст. 376 ЦК України таке будівництво є самочинним.

Крім того, з акта міжвідомчої комісії від 05.01.2015 № 1316 (а.с. 22) вбачається, що гараж знаходиться на відстані до 4 м від сусідніх житлових будинків АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

Відповідно до таблиці 7.5 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" відстань від гаража до вікон сусіднього житлового будинку повинна бути не менше 10 м. Відтак, гараж побудований з порушенням вимог ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень".

Як вбачається із акту міжвідомчої комісії міськвиконкому № 1376 від 5 січня 2015 року, зазначений гараж використовується ОСОБА_2 як автомалярна, що не передбачено цільовим призначенням належної йому земельної ділянки.

Згідно зі ст. ч. 1 ст. 25 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII "Про основи містобудування" особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, передбачену законом.

За таких обставин, колегія суддів, на підставі ст. 376 ЦК України, погоджується з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості позовних вимог.

Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України»(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач здійснив будівництво гаражу на двоє воріт без документа, що дає право на виконання будівельних робіт та з порушенням будівельних, санітарних і протипожежних норм. Та у зв`язку з тим, що відповідач не виконує вимоги приписів Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області та не приводить об`єкт у відповідність до вимог законодавства суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача знести самочинно збудований гараж за адресою: АДРЕСА_1 .

Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано частково задовольнив адміністративний позов.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року по справі № 1840/3666/18 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року по справі № 1840/3666/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 02.12.2019 року