Справа № 160/6596/19
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2019 року Справа № 160/6596/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.,
представника позивача: Губаренко О.А.,
представника відповідача: Ховрич О.А.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови про накладення штрафу,-
15.07.2019 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - УДАБК Дніпровської міської ради, відповідач), в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2019 року, виданий ОСОБА_1 на об`єкт містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.07.2019р. позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/6596/19 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 13 серпня 2019 року о 13:30год.
12.08.2019 року від представника відповідача на електронну пошту суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із необхідністю часу для ознайомлення з матеріалами справи.
13.08 2019 року від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про долучення до матеріалів справи доказів, а саме: копії повідомлення про початок виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1, від 22.12.2017р.
У підготовче судове засідання 13 серпня 2019 року представник позивача не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про проведення підготовчого засідання в порядку письмового провадження без його участі. Представник відповідача у підготовче судове засідання 13.08.2019р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку із необхідністю надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. Підготовче судове засідання відкладено на 18.09.2019 року на 16:00 год.
18.09.2019р. справу №160/6596/19 знято з розгляду у зв`язку із хворобою судді Турової О.М., що підтверджується довідками №272 від 18 вересня 2019 року та б/н від 18.09.2019 р.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 15.10.2019р. о 10:30год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.10.2019 року клопотання представника відповідача про продовження підготовчого провадження задоволено, продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/6596/19 за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень - до 22 жовтня 2019 року.
Наступне підготовче судове засідання призначено на 22 жовтня 2019 року о 15:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.10.2019р. закрито підготовче провадження та призначено справу №160/6596/19 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 12 листопада 2019 року о 14:00 год.
12.11.2019 року у судовому засіданні оголошено перерву до 20.11.2019 року на 11.00 год. для надання представнику відповідача часу для здійснення підготовки заперечень проти відповіді на відзив, а також надання до суду витребуваних документів, а саме копії повідомлення про початок будівельних робіт, копії письмових пояснень щодо накладення штрафу і видання припису на позивача, саме як на ФОП, а не на фізичну особу.
Також до заперечень проти відповіді на відзив представник відповідача долучив копії документів, які були витребувані усною ухвалою суду, постановленою у судовому засіданні, яке відбулось 12.11.2019 року.
У судових засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримував у повному обсязі і просив їх задовольнити, посилаючись на доводи, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив.
Представник відповідача у судових засіданнях проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на доводи та обґрунтування, викладені у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Листом від 17.08.2018 року вих. №9/1-375 УДАБК Дніпровської міської ради повідомило ОСОБА_1 про скасування Повідомлення про початок будівельних робіт.
Вказаний лист направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку 20.08.2018р., що підтверджується чеком ПАТ «Укрпошта» від 20.08.2018 року до списку №3614 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, а також вищезазначеним списком, копії яких долучено до матеріалів справи.
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яким на адресу позивача надсилався лист УДАБК Дніпровської міської ради від 17.08.2018 року вих. №9/1-375 з повідомленням про скасування Повідомлення про початок будівельних робіт, цей лист отриманий ОСОБА_1 12.09.2018р. (копія цього рекомендованого повідомлення долучена до матеріалів справи).
Таким чином, з 12.09.2018р. позивач був обізнаний про скасування Повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Водночас, станом на час розгляду справи, в Реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ІНФОРМАЦІЯ_1) відсутня інформація щодо введення в експлуатацію вищевказаного об`єкту будівництва.
Крім того, відповідно до листа Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 18 листопада 2019 року за вих. № 2/5-554 позивач у період з 01.01.2018р. по 31.12.2018р. для отримання адміністративних послуг до ЦНАП не звертався.
В подальшому, наказом УДАБК Дніпровської міської ради від 17 травня 2019 року №236п на підставі абз.5 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування - ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 .
На підставі вказаного наказу від 17 травня 2019 року №236п та виданого на його підставі направлення для проведення позапланового заходу від 20.05.2019 року №197 головними спеціалістами-інспекторами УДАБК Дніпровської міської ради Василевським В.А. та Савченко Є.М. в період з 20.05.2019р. по 31.05.2019р. проведено позапланову перевірку на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
20.05.2019 року УДАБК Дніпровської міської ради складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким також зафіксовано виявлене проведеною перевіркою порушення ФОП ОСОБА_1 п.1 ч.1, ч.7 ст.34 та ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», через здійснення самочинно без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, та без належно затвердженого проекту, будівельних робіт з будівництва блокованого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , відповідальність за що передбачена п.2. ч.2. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
У вказаному протоколі також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10:30год. 04.06.2019р.
Другий примірник протоколу відправлено позивачеві поштовим зв`язком, що підтверджується чеком ПАТ «Укрпошта» від 21.05.2019р. до списку згрупованих відправлень № 9100, та цим списком, копії яких долучено до матеріалів справи.
Крім того, 20.05.2019 року УДАБК Дніпровської міської ради складено Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким, з метою усунення виявлених порушень вимагається з 20.05.2019р. зупинити будівельні роботи на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1.
Примірник припису надіслано позивачеві поштовим зв`язком, що підтверджується чеком ПАТ «Укрпошта» від 21.05.2019р. до списку згрупованих відправлень № 9100, та цим списком, копії яких долучено до матеріалів справи.
Незгода позивача з вищевказаними приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт та постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд враховує таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (абз.3 ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI, пункт 5 Порядку № 553).
Відповідно до абз.5, 6 ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI, пунктів 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Абзацом 6 ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI та абз.2-9 п.7 Порядку № 553 визначено перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з абз.10 п.7 Порядку № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Абзацом 11 пункту 7 Порядку № 553 передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідно до п.9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у абз.6 ч.1 ст.41 Закону № 3038-VI та пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону № 3038-VI.
Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (частина третя статті 41 Закону № 3038-VI).
За правилами пункту 8 Порядку № 553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).
Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.
Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Проаналізувавши положення статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553, суд дійшов висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.
Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.
Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.
Тобто, вказана реєстрація права власності на спірний об`єкт будівництва за ОСОБА_1 здійснена до проведення перевірки 20.05.2019р.
Водночас, судом встановлено, що станом на час розгляду справи, в Реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ІНФОРМАЦІЯ_1) відсутня інформація щодо введення в експлуатацію вищевказаного об`єкту будівництва.
Крім того, відповідно до листа Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 18 листопада 2019 року за вих. № 2/5-554 позивач у період з 01.01.2018р. по 31.12.2018р. для отримання адміністративних послуг до ЦНАП не звертався.
Представник відповідача у судових засіданнях наголошував, що в архіві УДАБК Дніпровської міської ради відсутня копія наданої позивачем Декларації про готовність до експлуатації об`єкта. При цьому подання декларації про готовність будь-якого об`єкта до експлуатації відбувається через Центр надання адміністративних послуг Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, де вона проходить реєстрацію як вхідний пакет документів, а далі передається в роботу посадовим особам УДАБК Дніпровської міської ради. Таким чином, документи проходять реєстрацію не лише в Управлінні.
Відповідно до листа Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 18 листопада 2019 року за вих. № 2/5-554 позивач у період з 01.01.2018р. по 31.12.2018р. для отримання адміністративних послуг до ЦНАП не звертався.
За наведених обставин, суд погоджується з позицією відповідача, що у даному випадку у останнього були наявні підстави для призначення та проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування - ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) на підставі абз.5 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (виявлення факту самочинного будівництва об`єкта), про що і було зазначено в наказі УДАБК Дніпровської міської ради від 17 травня 2019 року №236п про призначення цієї перевірки та у направленні на її проведення №197 від 20.05.2019р.
Водночас, судом встановлено та відповідачем не спростовано факт порушення посадовими особами УДАБК Дніпровської міської ради порядку проведення цієї перевірки в частині повідомлення про її проведення суб`єкта містобудування ОСОБА_1 та проведення її в його присутності, як це передбачено п.9 Порядку № 553.
Як слідує з акта перевірки від 20.05.2019р., ця перевірка проведена за відсутності суб`єкта містобудування або його представника. Також відповідачем не надано доказів вручення останньому направлення на її проведення.
Суд звертає увагу, що на кожному конкретному об`єкті будівництва можуть знаходитися (виконувати роботи) суб`єкти містобудування, перелічені у п.1 Порядку №533. Під час перевірки об`єкта будівництва можуть бути виявлені порушення зі сторони одного або декількох суб`єктів містобудування.
У п.16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком, а у п. 18 Порядку №553 зазначено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта.
З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку, що виявлені посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил фіксуються у відповідних актах, які складаються щодо кожного конкретного суб`єкта містобудування (адже у п. 18 Порядку №553 зазначається, що акт надається керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки).
У п. 17 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Із зазначеної норми слідує, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті. Акт, протокол та припис також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.
Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку №553. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку №553 також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
Суд погоджується із доводами позивача щодо того, що акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.
Крім того, як встановлено судом, фактично допущені під час проведення перевірки порушення в частині щодо її проведення за відсутності суб`єкта містобудування, потягли за собою подальше порушення при винесенні спірних припису та постанови щодо їх видання відносно неналежного суб`єкта, оскільки за відсутності останнього відповідач не зміг достеменно пересвідчитися в тому хто саме є замовником цього будівництва.
Так, з акта перевірки від 20.05.2019р., а також зі спірних припису та постанову про накладення штрафу слідує, що вони прийняті відносно суб`єкта містобудування - замовника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у зв`язку із тим, що проведеною перевіркою виявлено порушення ФОП ОСОБА_1 п.1 ч.1, ч.7 ст.34 та ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», через здійснення самочинно без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, та без належно затвердженого проекту, будівельних робіт з будівництва блокованого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , відповідальність за що передбачена п.2. ч.2. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
При цьому п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.7 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Частинами 1 та 2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до п.2. ч.2. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому відповідно до преамбули Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Згідно зі ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
З аналізу наведених норм закону слідує, що Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», в тому числі і п.2. ч.2. ст.2 цього Закону встановлено відповідальність суб`єктів містобудування - виключно юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців - за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Таким чином, у даному випадку замовником будівництва є саме фізична особа ОСОБА_1 , а не ФОП ОСОБА_1 .
Наведене також підтверджується листом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради «Про розгляд адвокатського запиту» від 08.11.2019 р. № 10/1-703, відповідно до якого з 28.10.2016р. та по теперішній час саме ФОП ОСОБА_1 до УДАБК Дніпровської міської ради з приводу отримання дозволу на початок виконання будівельних робіт будівництва об`єкту містобудування, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 Дніпро, не звертався, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо вищевказаного об`єкта містобудування саме ФОП ОСОБА_1 . Управлінням не видавалось.
Переконливих доказів зворотного відповідачем не надано.
Таким чином, застосування до ОСОБА_1 відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності на підставі Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» є безпідставним, оскільки останній не є суб`єктом містобудування, на якого поширюються приписи цього Закону.
Водночас, безпідставним є притягнення до відповідальності за цим законом ФОП ОСОБА_1 , оскільки позивач, як фізична особа-підприємець, у даному випадку взагалі не є суб`єктом містобудування.
Також безпідставним є видання припису відносно ФОП ОСОБА_1 , оскільки вказаний суб`єкт (саме ФОП) не є замовником будівництва спірного об`єкта містобудування.
Водночас, відповідач при винесенні оскаржуваних припису та постанови виходив виключно з наявності факту порушення ФОП ОСОБА_1 вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» без врахування статусу замовника будівництва об`єкта.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про протиправність спірних рішень відповідача та про їх скасування.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як свідчать матеріали справи, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1536,80грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 20.05.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1.
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.06.2019р. №50/0406.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 02.12.2019р.

Суддя О.М. Турова