Справа № 591/7464/18
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2019-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2019 р.Справа № 591/7464/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Клименко А.Я., вул. Академічна, 13, м. Суми, Сумська, 40030, повний текст складено 05.09.19 року по справі № 591/7464/18

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Зарічного районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, в якому просив суд:

- скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення № 61 від 30.11.2018, якою накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн. та закрити провадження в адміністративній справі.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, що відповідно до чинного законодавства, при облаштуванні окремого входу до своє квартири, він не зобов`язаний здійснювати повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки будівельні роботи не пов`язані з втручанням в несучі конструкції будівлі та проводяться на земельній ділянці, що належить співвласникам багатоквартирного будинку. Вважає постанову про притягненню його до адміністративної відповідальності незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.2019 адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №61 від 30.11.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 10200 грн., закрито справу про адміністративне правопорушення.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.2019 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає, що постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є законною та обґрунтованою. Також зазначає, що влаштування окремого входу до квартири повинно проводитися на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт та відведення земельної ділянки для облаштування металевих сходів.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу позивач зазначає, що ним не здійснено будь-якого втручання в несучі конструкції будівлі. Крім того, встановленння металевих сходів, а також правовий режим земельної ділянки на якій дані сходи встановлені, не є предметом розгляду справи.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що на підставі звернення Управління "Інспекція з благоустрою міста Суми" від 19.10.2018 року № 425/15.01-27 проведено позапланову перевірку стосовно дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки від 29.10.2018 року № 77 термін перевірки було встановлено з 01.11.2018 по 15.11.2018.

За результатами позапланової перевірки складено Акт перевірки № 77 від 15.11.2018, протокол про адміністративне правопорушення від 15.11.2018 року № 77 та видано Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудувної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.11.2018 року № 77 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 15.11.2018 № 77-1.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 77 зазначено, що ОСОБА_1 вчинено порушення абз. 1 п. 5 Постанови КМУ № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт"; п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльнсті"; ч. 7 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; абз. 4 ст. 25 Закону України "Про основи містобудування"; абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України "Регулювання містобудівної діяльності"; ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність".

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, у відношенні ОСОБА_1 винесено постанову від 30.11.2018 № 6, визнано винним у вчиненні правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що спірна постанова підлягає скасуванню, як необґрунтована.

Колегія суддів частково погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльнсті", встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 3 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльнсті" відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Згідно із частиною третьою статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавтва у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектнох документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проекткування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Положеннями п. 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Приписами п.2, п.5, п.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

- виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 100 Житлового Кодексу України, виконання наймачем робіт з переобладнання та перепланування житлового будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Відповідно до ст. 152 Житлового Кодексу України передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування житлового будинку і жилого приміщенння приватного житлового фонду, які не потребують втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального коритсування, не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Крім того, пункт 2 частини 2 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" також передбачає перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, який затверджується Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 406 від 07.06.2017 "Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію", відповідно до якої не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Ключовим питанням у справі є характер робіт, які виконував ОСОБА_1 , зокрема чи передбачали вони втручання в огороджувальні, несучі конструкції або інженерні системи загального користування будинку.

Однак, відповідачем не надано доказів того, що переплануванням квартири АДРЕСА_1 . Суми здійснено втручання саме в огороджуючу констукцію.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, відповідачем не надано план житлового приміщення або інший документ, який би відображав характер конструкції житлового будинку, в якій здійснено перепланування.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17.07.2019 по справі № 820/2007/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що незважаючи на те, що судом першої інстанції і вірно скасована постанова про притягнення позивача до адміністативної відповідальності за ст. 96 КУпАП, однак при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, що є підставою для зміни мотивувальної частини рішення.

Згідно до п.2 ч.1 ст. 315 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (ч. 4 ст.317 КАС України).

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність зміни рішення Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.2019 в частині мотивів та підстав задоволення позовних вимог ОСОБА_1 з залишенням в іншій частині рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради задовольнити частково.

Рішення Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.2019 по справі № 591/7464/18 змінити в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності в частині мотивів та підстав для задоволення позовних вимог.

В іншій частині рішення Зарічного районного суду м. Суми від 27.08.19 по справі №591/7464/18 - залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) В.В. Катунов І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 02.12.2019 року