Справа № 460/1382/19
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року№ 857/10546/19
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

при секретарі судового засідання Пильо І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області та Державної фіскальної служби України на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 4 липня 2019 року у справі №460/1382/19 (суддя Друзенко Н.В., рішення ухвалене об 11/17 год, м.Рівне, повний текст складено 15 липня 2019 року) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РІВНЕ-ЕТИЛ» до Головного управління ДФС у Рівненській області та Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «РІВНЕ-ЕТИЛ» (далі ТОВ) звернулося до суду із позовом до Головного управління ДФС у Рівненській області (далі - Головне управління) та Державної фіскальної служби України (далі ДФС) про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління (далі Комісія) про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 01.04.2019 №1126953/40181768 (далі Рішення, також ЄРПН, Реєстр відповідно); зобов`язати ДФС зареєструвати Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 17.12.2018 №4 (далі Розрахунок коригування) в ЄРПН.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 4 липня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржили відповідачі, які, із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позову відмовити.

В доводах апеляційної скарги з посиланням на норми матеріального права та окремі обставини вказує, що позивачем не надано копій документів, достатніх для прийняття Рішення. Зокрема, після зупинення реєстрації Розрахунку коригування, позивачем не було надано повного пакету документів, передбаченого вимогами пункту 14 «Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі також КМУ) від 21.02.2018 №117 (далі Постанова №117, Порядок №117 відповідно). За сукупністю наведених обставин, вважає, що Рішення є правомірними і обґрунтованими.

Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Учасники справи, в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що Розрахунок коригування до податкової накладної від 05.12.2018 №1 (далі ПН), виписаний ТОВ для відповідного контрагента у зв`язку з виявленням помилки під час складання ПН. При цьому, цей суд вказує, що ним достеменно встановлено, що ТОВ було надано контролюючому органу всі документи, які підтверджують інформацію, зазначену у Розрахунку коригування до ПН, як і відповідні письмові пояснення. Таким чином, надані позивачем документи були цілком достатніми для прийняття Комісією рішення про реєстрацію Розрахунку коригування.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ТОВ з 17.12.2015 перебуває на податковому обліку у відповідача, основним видом його діяльності є: Код КВЕД 20.14 виробництво інших основних органічних хімічних речовин (т.1 а.с.23).

26.07.2018 між ТОВ (постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕЛЬТАХІМ» (покупець) (далі ТОВ-1) укладено договір поставки №26/07/18 (далі Договір), відповідно до умов якого постачальник зобов`язується передати товар у власність покупця у відповідності до замовлень покупця, а покупець зобов`язується приймати його та проводити оплату за товар на умовах даного договору. Товар, який поставляється згідно з договором, є розчинник органічний універсальний «РОУХІМ» (т.1 а.с.25-26).

05.12.2018 на виконання умов Договору ТОВ-1 перерахувало на користь позивача у безготівковій формі кошти у сумі 700200 грн, в тому числі податок на додану вартість (далі ПДВ) в сумі 116700 грн в якості попередньої оплати за постачання розчинника органічного універсального «РОУХІМ», що підтверджується платіжним дорученням від 05.12.2018№3625 з відміткою банку про проведення платежу (т.1 а.с.27-32,37).

В цей же день ТОВ виписало покупцю ПН на суму 700200 грн, в тому числі ПДВ в сумі 116700 грн з номенклатурою товару «Розчинник органічний універсальний «РОУХІМ», у кількості 24061,8556 кг, код товару згідно з УКТ ЗЕД (т.1 а.с.38).

Дана ПН була зареєстрована в ЄРПН 14.12.2018 за реєстраційним номером №, про що свідчить електронна квитанція №1 про реєстрацію ПН в ЄРПН (т.1 а.с.39).

Разом з тим, відповідно до журналу розрахунків з покупцями, зведеної відомості по реалізації за листопад 2018, станом на 01.12.2018 у ТОВ рахувалася дебіторська заборгованість з ТОВ-1 у розмірі 42365,26 грн, відповідно сума ПДВ задекларована по події відвантаження товару при першій оплаті 05.12.2018 податкову накладну необхідно було виписати на суму, зменшену на 42365,26 грн в сумі 657834,74 грн, а не 700200 грн (т.1 а.с.33-36).

Для виправлення зазначеної помилки позивачем 17.12.2018 позивачем складено та надіслало своєму контрагенту ТОВ-1 для здійснення реєстрації в ЄРПН електронний Розрахунок коригування до ПН. У тексті цього розрахунку коригування позивач відобразив причину коригування 102 «зміна кількості «Розчинник органічний універсальний «РОУХІМ», у кількості 22606,0048 кг на суму 548195,62 грн (в тому числі ПДВ 109639,124 грн), замість кількості 24061,8556 кг на суму 583500 грн (в тому числі ПДВ в сумі 116700 грн), тобто з урахуванням дебіторської заборгованості у сумі 42365,26 грн (в тому числі ПДВ в сумі 7060,88 грн) (т.1 а.с.40).

14.01.2019 ТОВ отримано квитанцію № (далі Квитанція), у якій вказано, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК) реєстрація Розрахунку коригування в ЄРПН зупинена: «ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку. Сума компенсації вартості товару/послуги за кодом УКТЗЕД/ДКПП 3814, зазначеного у Розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає вимогам підпункту 2.5 пункту 2 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН» (т.1 а.с.41).

27.03.2019 TОВ направило до Головного управління повідомлення №1 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, в якому вказало, що «згідно з даного Розрахунку коригувалася сума на зменшення суми податкових зобов`язань, яку було виписано по події фактичного відвантаження продукції в листопаді 2018 і помилково, не враховуючи дебіторської заборгованості, на оплату 05.12.2018. Підприємство реалізовувало продукцію власного виробництва» (т.1 а.с.42-238).

01.04.2019 Комісією було прийнято Рішення про відмову у реєстрації Розрахунку коригування. Підставою для відмови у реєстрації податкової накладної визначено: «Надання платником податків копій документів, які складені з порушенням законодавства». В додатковій інформації до даної графи зазначено: «Надання платником податків копій документів, які не є достатніми для прийняття Комісією рішення про реєстрацію в ЄРПН податкової накладної. Зокрема, у ТОВ відсутні підстави для складання Розрахунку коригування до ПН з типом причини 102 (зміна кількості) відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК (т.1 а.с.239).

За правилами пункту 185.1 статті 185 ПК (в редакції, чинні на час виникнення спірних відносин) операції платників податку з постачання товарів та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, є об`єктом оподаткування податком на додану вартість.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, в силу вимог пункту 187.1 статті 187 ПК вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

При цьому, згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, саме на дату виникнення податкових зобов`язань та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.10 статті 201 ПК при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

За правилами пункту 201.16 статті 201 ПК реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаної норми, 21.02.2018 КМУ прийнята Постанова №117, якою затверджено Порядок №117.

За правилами пункту 3 Порядку №117 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D >0,05, Р<РмЧ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Положеннями пунктів 5, 10 вищеназваного Порядку №117 передбачено, що, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку. Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Без дотримання погоджувальних і регуляторних процедур, ДФС листом від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 (далі Лист) визначила Критерії ризиковості платника податку (далі - Критерії) та Критерії ризиковості здійснення операцій, а листом №960/99-99-07-18 від 21.03.2018 - Перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку.

Пунктом 1 Листа визначено, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

1.1 платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.2 платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.3 платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;

1.4 платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками;

1.5 наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.6 комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК; наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

При цьому, Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

За правилами пунктів 12, 13 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

А відповідно до пунктів 18-20 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

В силу вимог пункту 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Зі змісту Квитанції встановлено, що реєстрація Розрахунку коригування, виписаного TОВ в ЄРПН зупинена з покликанням на те, що розрахунок коригування не відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 та підпункту 2.5 пункту 2 Критеріїв.

Проте, як вірно наголосив суд першої інстанції, вказані Критерії, визначені у Листі, не погоджені і не затверджені у встановленому законодавством порядку, слід зауважити, що підпункти 1.6. пункту 1 та 2.5 пункту 2 Критеріїв не визначають самостійні критерії ризиковості платника податків, а лише дають підстави комісіям головних управлінь ДФС обласного рівня винести відповідного платника податків на розгляд комісії, і лише за результатами проведення засідання Комісії - прийняти рішення про його віднесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Відповідачами не надано суду жодного належного і допустимого доказу про те, що Комісією приймалось рішення про віднесення ТОВ до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Необхідно звернути увагу на те, що у Квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування в обов`язковому порядку зазначається не лише сам критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, а й вказується розрахований показник за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

У Квитанції даних про розрахунковий показник критерія (їв) ризиковості платника податку немає.

Також у Квитанції не зазначено конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такого розрахунку коригування.

При цьому, можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання на реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної напряму залежить від чіткого формулювання фіскальним органом позиції про те, під який саме критерій (її) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій підпадає платник податку.

Нечітке формулювання органом ДФС у Квитанції підстави для зупинення реєстрації Розрахунку коригування до ПН, а саме з вказівкою про те, що такий Розрахунок коригування відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 та підпункту 2.5 пункту 2 Критеріїв зумовило необхідність подання позивачем для відповідача тих документів, якими була оформлена відповідна господарська операція.

Слід зазначити, що у пункті 14 Порядку №117 визначено, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Разом з тим перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен дифенціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами, як пункту 185.1 статті 185, так і пункту 187.1 статті ПК.

З матеріалів справи видно, що Розрахунок коригування виписаний ТОВ для ТОВ-1 у зв`язку з виявленням помилки під час складання ПН. Так, у розглядуваному випадку позивачем коригувалася на зменшення сума ПДВ по ПН, яку було виписано по події внесення контрагентом авансової оплати за продукцію в грудні 2018 року, з огляду на виявлення факту дебіторської заборгованості даного контрагента за попередньо поставлену йому продукцію в листопаді 2018 року.

При цьому, ТОВ було надано контролюючому органу всі документи, які підтверджують інформацію, зазначену у Розрахунку коригування, як і відповідні письмові пояснення.

Таким чином, надані позивачем документи були цілком достатніми для прийняття Комісією рішення про реєстрацію Розрахунку коригування до ПН.

За змістом пункту 28 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;

протягом п`яти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень та які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі не відповідали критеріям ризиковості платника податку;

протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної/розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно та/або які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі відповідали критеріям ризиковості платника податку.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що оскільки відповідачами будь-які підставні та правомірні зауваження до поданих позивачем документів не висловлено, то порушені права останнього підлягають захисту, як шляхом визнання протиправним Рішення, так і шляхом зобов`язання ДФС зареєструвати Розрахунок коригування в ЄРПН.

Відповідно до статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області та Державної фіскальної служби України залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 4 липня 2019 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 2 грудня 2019 року.