Справа № 360/3142/19
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

25 листопада 2019 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3142/19

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Свергун І.О.,

за участі секретаря судового засідання - Карча В.М.,

представника позивача - Мєдвєдєва С.С. (ордер від 09.10.2019 серії АА № 023103),

представників відповідача - Горбачова С.О. (довіреність від 04.09.2019 № Г-2916/14/12-32-00), Богодухової С.А. (довіреність від 07.11.2019 № Б-3050/14/12-32-00), Ільчука О.В. (довіреність від 05.11.2019 № 1-3042/14/12-32-00),

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.04.2019 № 6, № 6, № 6,

ВСТАНОВИВ:

16.07.2019 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.04.2019 № 6, № 6, № 6, в обґрунтування якого зазначено таке.

Відповідно до ліцензії Державної служби України з лікарських засобів серії АЕ № 295149 від 18.11.2014 позивач здійснювала діяльність у АДРЕСА_1, та здійснює її зараз у АДРЕСА_2.

Наказом відповідача від 28.03.2019 № 347 призначено фактичну перевірку за адресою: Луганська область , м. Лисичанськ, квар . Ленінського комсомолу , буд. 2.

За результатами перевірки 05.04.2019 відповідач склав акт фактичної перевірки № 0043/12/32/14/06//195. Відповідно до цього акту перевірку проведено відповідачем за адресою: Луганська область , м. Лисичанськ , квар . Ленінського комсомолу, буд . 2, що не відповідає дійсності, оскільки за цією адресою позивач ніколи не здійснювала діяльність. Особи, що проводили перевірку, прибули за адресою у м. Лисичанську: вул. Б. Польового, 2а, на яку не були направлені зазначеним наказом № 347.

25.04.2019 на підставі зазначеного акта перевірки відповідач прийняв такі податкові повідомлення-рішення: № 6 на суму 1 грн, № 6 на суму 941535,75 грн, № 6 на суму 680 грн.

Зазначені податкові повідомлення-рішення, на думку позивача, належать до скасування. Вказівка про проведення перевірки за адресою: кв. Луганського комсомолу, 2, не відповідає дійсності, оскільки кв. Ленінського комсомолу у м. Лисичанську не існує, а посилання на зазначену адресу є порушенням Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Акт перевірки є службовим документом і носієм доказової інформації. При цьому в акті відсутнє посилання на конкретні норми податкового законодавства та зазначено, що перевірка проводиться просто на підставі Податкового кодексу України. Відсутнє посилання на наказ про перевірку № 347. Зазначено, що перевірка проводиться відповідно до Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», який не відноситься до торгівлі лікарськими засобами.

В акті не зазначено період, який охоплено перевіркою, не зазначено, за який період встановлено порушення. Також в акті не зазначено, яка відповідальність встановлена за виявлені порушення.

Актом не зафіксовано, який саме застосовувався реєстратор розрахункових операцій.

До акта перевірки додано не встановлені самим актом документи з зазначенням загальної кількості на 25 арк.

Також позивач посилається на неспівпадіння часу проведення контрольної розрахункової операції, який зазначено в акті (12:56 год.), та часу, зазначеного в чеку (14:47 год.).

Крім того, зазначає позивач, підстави та порядок притягнення до відповідальності за податкові правопорушення мають визначатися Податковим кодексом України та/або законами. Указ Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95 не є законом. До того ж, 23.06.2019 вказаний Указ утратив чинність на підставі Указу Президента України від 20.06.2019 № 418/2019.

Також позивач посилається на мораторій на проведення планових та позапланових перевірок на період та на території проведення антитерористичної операції.

Ухвалою суду від 19.07.2019 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 13.09.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

04.10.2019 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, 24.10.2019 - уточнений відзив, в якому відповідач посилається на таке.

Фактичну перевірку позивача посадовими особами ГУ ДФС у Луганській області проведено у відповідності до вимог ПК України, підстави для визнання протиправними та скасування оскаржених податкових повідомлень-рішень відсутні.

Листом ДФС України від 22.12.2018 № 39969/7/99-99-14-05-01-17 доведено інформацію щодо необхідності застосування реєстраторів розрахункових операцій суб`єктами господарювання з 01.01.2019, які здійснюють реалізацію лікарськими засобами та виробами медичного призначення.

На виконання листа ДФС України від 22.12.2018 № 39969/7/99-99-14-05-01-17 було здійснено обстеження та проведено аналіз баз даних стосовно суб`єктів господарювання, які здійснюють реалізацію лікарських засобів та виробів медичного призначення, та встановлено, що ФОП ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , платник податків за основним місцем обліку та здійснює діяльність по основному коду ВЕД 47.73 - роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах без застосування реєстраторів розрахункових операцій, а саме - здійснює діяльність в аптеці № 1 «ВИТА-ЛИС», розташованій за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2. Після чого було складено доповідну записку на ім`я керівника ГУ ДФС у Луганській області стосовно проведення фактичної перевірки.

Згідно з наказом ГУ ДФС у Луганській області від 28.03.2019 № 347 посадовими особами ГУ ДФС у Луганській області було проведено фактичну перевірку аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС», розташованої за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2, за місцем здійснення фактичної діяльності.

Наказ ГУ ДФС у Луганській області від 28.03.2019 № 347 про проведення фактичної перевірки був отриманий 29.03.2019 ОСОБА_2 , яка є уповноваженою особою позивача. Також вказаній особі було пред`явлено службові посвідчення осіб, які проводили перевірку, направлення від 28.03.2019 №№ 281, 281 на проведення фактичної перевірки, про що свідчить її особистий підпис. Посадові особи ГУ ДФС у Луганській області були допущені до проведення фактичної перевірки 28.03.2019 о 12 год. 56 хв. за адресою, де здійснює діяльність ФОП ОСОБА_1 , а саме: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2 .

В описовій частині акту міститься посилання на наказ ГУ ДФС у Луганській області від 28.03.2019 № 347. Додатки до акту фактичної перевірки долучено до матеріалів справи 05.10.2019.

Перед початком фактичної перевірки в аптеці «ВИТА-ЛИС» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2, було проведено контрольну розрахункову операцію, а саме: 29.03.2019 о 12:56 придбано таблетки Цитрамон Форте № 100 за ціною 9,96 грн. Розрахунок за придбаний товар здійснено у готівковій формі та було видано нефіскальний чек (товарний чек) від 29.03.2019 № 142259, що є продуктом реєстратора розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи. У свою чергу, згідно з інформацією нефіскального чека від 29.03.2019 № 142259 зазначено адресу: кв. Ленінського комсомолу, 2. Також зазначено « ОСОБА_3 » та ідентифікаційний номер НОМЕР_2 . Отже, достовірно можна стверджувати, що посадовими особами ГУ ДФС у Луганській області було проведено фактичну перевірку за адресою: м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2 .

У нефіскальному чеку (товарному чеку) від 29.03.2019 № 142259 зазначено час 14 год. 47 хв., оскільки в реєстраторі розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи, не було переведено час, у зв`язку з чим час видачі нефіскального чеку (товарного чеку) не відповідає реальності.

ОСОБА_2 . зробила Х-звіт на не зареєстрованому у встановленому порядку та не переведеному у фіскальний режим роботи реєстраторі розрахункових операцій та власноруч підрахувала готівкові кошти на місці проведення розрахунків від реалізації лікарських засобів та виробів медичного призначення, а також особисто склала опис готівкових коштів, в якому зазначила адресу: Луганська область , кв. Ленінського комсомолу, буд. 2 .

Отже, доводи позивача про неіснування у м. Лисичанську кварталу Ленінського комсомолу, буд. 2, не відповідають дійсності.

Крім того, позивач не дотримався п. 63.3 ст. 63 ПК України та не повідомив ГУ ДФС у Луганській області про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, або через які проводиться діяльність, зокрема, щодо використання у діяльності приміщення аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 1 (кв. Центральний, 1). Також позивачем не надано заяву про внесення змін про застосування спрощеної системи оподаткування щодо адреси господарського об`єкта.

Отже, посадові особи ГУ ДФС у Луганській області були допущені відповідно до п. 81.1 ст. 81 ПК України до проведення фактичної перевірки аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2, де фактично здійснювала діяльність позивач.

В аптеці № 1 «ВИТА-ЛИС» здійснювались розрахункові операції на реєстраторі розрахункових операцій Марія 301 МТМ (заводський номер АО) до 01.01.2019 та продовжували здійснюватися розрахункові операції на РРО з 01.01.2019 по 05.04.2019. Нефіскальні документи РРО Марія 301 МТМ (заводський номер АО) є продуктом цього реєстратора розрахункових операцій, який використовували у господарській діяльності для відображення своїх доходів у книзі обліку доходів.

До пункту 296.10 статті 296 ПК України було внесено зміни стосовно застосування реєстраторів розрахункових операцій платниками єдиного податку, які здійснюють реалізацію лікарських засобів та виробів медичного призначення.

Крім того, внесено зміни до статті 9 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» щодо застосування реєстраторів розрахункових операцій платниками єдиного податку.

Станом на 05.04.2019 позивач не зареєструвала в органах державної фіскальної служби реєстратор розрахункових операцій та порушила вимоги діючого законодавства.

За результатами перевірки винесено податкові повідомлення-рішення від 25.04.2019 № 6, № 6, № 6, які відповідач вважає правомірними.

На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити (арк. спр. 110-116).

Ухвалою суду від 29.10.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позов з підстав, викладених у позовній заяві.

Представники відповідача заперечували про позову з підстав, викладених у відзиві.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 КАС України, суд встановив таке.

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована як фізична особа-підприємець 25.03.2014, номер запису 2 008696, види діяльності - 47.73 Роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах, 47.74 Роздрібна торгівля медичними й ортопедичними товарами в спеціалізованих магазинах та ін. (арк. спр. 34-35).

18.11.2014 Державною службою з лікарських засобів ФОП ОСОБА_1 видано ліцензію серії АЕ № 295149 на здійснення роздрібної торгівлі лікарськими засобами (арк. спр. 9).

На підставі наказу від 28.03.2019 № 347 та направлень на перевірку від 28.03.2019 №№ 281, 282 ГУ ДФС у Луганській області проведено фактичну перевірку аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2, за місцем здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 (арк. спр. 68, 69, 70).

За результатами фактичної перевірки складено акт від 05.04.2019 № 0043/12/32/14/06//195 (далі - акт) (арк. спр. 71-79).

Згідно з актом фактичну перевірку було розпочато 29.03.2019 о 12 год. 56 хв. В акті зафіксовано, що 29.03.2019 о 12:56 придбано таблетки Цитрамон Форте № 100 за ціною 9,96 грн, які внесено до Державного реєстру лікарських засобів України. Розрахунок за придбаний товар здійснено в готівковій формі та було видано нефіскальний чек від 29.03.2019 № 142259, що є продуктом реєстратора розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи.

Відповідно до наданих до перевірки документів, а саме: було надано періодичний звіт скорочений з № 1209 02/01/19 по № 1294 28/03/19 від 29.03.2019, що є продуктом реєстратора розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи, за період з 01.01.2019 по 29.03.2019 сума готівкових коштів становить 644472,24 грн та безготівкових коштів (POS-термінал) становить 86418,69 грн.

Згідно наданих до перевірки документів, а саме: книга обліку доходів, яка зареєстрована в журналі реєстрації за № 4253 від 11.06.2014 у ДПІ у м. Лисичанську, та періодичний звіт скорочений з № 1209 02/01/19 по № 1294 28/03/19 від 29.03.2019, що є продуктом реєстратора розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи, у книзі обліку доходів за період з 01.01.2019 по 29.03.2019 сума доходу від реалізації лікарських засобів та виробів медичного призначення складає 467817,53 грн, а в періодичному звіті за період з 01.01.2019 по 29.03.2019 сума від реалізації лікарських засобів та виробів медичного призначення у готівковій формі складає 644472,24 грн.

Сума, яка не оприбуткована (різниця), між книгою доходів, яка зареєстрована в журналі реєстрації за № 4253 від 11.06.2014 у ДПІ у м. Лисичанську, та періодичним звітом скороченим з № 1209 02/01/19 по № 1294 28/03/19 від 29.03.2019, що є продуктом реєстратора розрахункових операцій, який не зареєстрований у встановленому порядку та не переведений у фіскальний режим роботи, склала 188307,15 грн.

Також установлено, що до перевірки не було надано банківські виписки.

Згідно з висновками акта перевіркою встановлено такі порушення:

- пункту 63.3 статті 63 ПК України в частині неподання до органів ДФС повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність;

- пункту 296.10 статті 296 ПК України та пунктів 1 та 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (з наступними змінами та доповненнями) у частині не проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи;

- в порушення п. 11 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 № 148 (зі змінами та доповненнями) не забезпечено (у день одержання готівкових коштів) оприбуткування готівкових коштів в книзі обліку доходів;

- порушення п. 44.3 ст. 44 та п. 85.2 ст. 85 ПК України - не забезпечено зберігання первинних документів та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю.

На підставі вказаного акта перевірки ГУ ДФС винесено податкові повідомлення-рішення:

від 25.04.2019 № 6, яким на підставі п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України, п. 1 ст. 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 1 грн (арк. спр. 127-128);

від 25.04.2019 № 6, яким на підставі п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 та п. 121.1 ст. 121, п. 117.1 ст. 117 ПК України до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 680 грн (арк. спр. 124-126);

від 25.04.2019 № 6, яким на підставі п.п. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України, абз. 3 ст. 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95 до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 941535,75 грн (арк. спр. 122-123).

Вирішуючи питання щодо правомірності вказаних податкових повідомлень-рішень, суд керується таким.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Статтею 80 ПК України визначено порядок проведення фактичної перевірки.

Так, згідно з пунктом 80.1 цієї статті фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Пунктом 80.2 статті 80 ПК України передбачено, що фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з передбачених підстав.

Згідно з пунктом 80.4 статті 80 ПК України перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу (пункт 80.5 статті 80 ПК України).

Твердження позивача про те, що перевірку за адресою: м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2 , не могло бути проведено, оскільки за вказаною адресою вона не здійснює свою господарську діяльність, спростовуються встановленими судом фактичними обставинами та дослідженими в судовому засіданні доказами.

Так, в наказі про проведення фактичної перевірки від 28.03.2019 № 347 та направленнях на перевірку від 28.03.2019 №№ 281, 282 зазначено адресу аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС»: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, буд. 2. Вказані наказ та направлення було вручено менеджеру ОСОБА_2 (арк. спр. 68, 69, 70).

Відповідно до наказу ФОП ОСОБА_1 від 25.01.2018 № 2-к та повідомлення про прийняття працівника на роботу від 25.01.2017 ОСОБА_2 -гизи прийнято на роботу касиром торгового відділу з 26.01.2017 (арк. спр. 91, 93).

Також згідно з описом готівкових коштів, які знаходяться на місці проведення розрахункових операцій у господарській одиниці, зазначено адресу: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу, б. 2 . Вказаний опис готівкових коштів було підписано особами, які проводили фактичну перевірку, - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також ОСОБА_2 (арк. спр. 86).

Зауважень щодо вказаної в наказі не перевірку, направленнях на перевірку, описі грошових коштів адреси ОСОБА_2 не зазначено.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що фактичну перевірку було здійснено за адресою господарської одиниці: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу (нині кв. Центральний ), буд. 2.

Крім того, позивачем разом із позовом було надано нефіскальний чек, згідно з яким було придбано таблетки Цитрамон форте на суму 9,96 грн, в якому зазначено адресу аптеки «ВИТА-ЛИС»: кв. Ленінського комсомолу, 2 (арк. спр. 24).

Посилання позивача на відсутність в акті фактичної перевірки посилання на наказ, на підставі якого проводиться перевірка, не заслуговують на увагу, оскільки зі змісту вказаного акту слідує, що в ньому міститься посилання на наказ, на підставі якого здійснено перевірку, та направлення на перевірку (пункт 1.3 акту). Акт фактичної перевірки містить всі необхідні відомості про всі дії, вчинені посадовими особами відповідача під час перевірки, про встановлені перевіркою порушення, про всі використані документи тощо. У відповідності з вимогами законодавства акт перевірки одразу після його складання було вручено суб`єкту господарювання.

Посилання позивача на дію мораторію на проведення перевірок відповідно до статті 3 Закону України від 02 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (далі - Закон № 1669-VII) суд вважає необґрунтованими виходячи з такого.

Відповідно до статті 3 цього Закону органам і посадовим особам, уповноваженим законами здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, у період та на території проведення антитерористичної операції тимчасово забороняється проведення планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність у зоні проведення антитерористичної операції, крім позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України критеріїв оцінки ступеня ризику від провадження господарської діяльності віднесені до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 1669-VII період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014.

Статтею 11 Закону № 1669-VII визначено, що:

- цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, і втрачає чинність через шість місяців з дня завершення антитерористичної операції, крім пункту 4 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону (частина перша);

- дія цього Закону поширюється на період проведення антитерористичної операції та на шість місяців після дня її завершення (частина друга);

- закони та інші нормативно-правові акти України діють у частині, що не суперечить цьому Закону (частина третя).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V (тут і надалі положення Закону наведені у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) у цьому Законі нижчезазначені терміни вживаються в такому значенні:

державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Статтею 2 Закону № 877-V визначено сферу дії цього Закону, а саме:

- дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (частина перша);

- дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення (частина друга);

- заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації (частина четверта);

- зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону (частина п`ята).

Слід зазначити, що статтю 2 Закону № 877-V частинами четвертою та п`ятою доповнено згідно із Законом України від 03.11.2016 № 1726-VІІІ «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 1726-VІІІ), який набрав чинності з 01 січня 2017 року.

Пунктами 5, 6, 7 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1726-VІІІ установлено, що на період проведення антитерористичної операції забороняється проведення перевірок органами Державної фіскальної служби України суб`єктів господарювання, що провадять діяльність в населених пунктах, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та в населених пунктах, що розташовані на лінії зіткнення.

Також установлено, що заборона на проведення планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання (в тому числі проведення перевірок органами Державної фіскальної служби України) поширюється також на суб`єктів господарювання, які здійснили державну реєстрацію зміни місцезнаходження з території проведення антитерористичної операції на територію, підконтрольну Україні, і які втратили первинну документацію щодо здійснення ними господарської діяльності на території та в період проведення антитерористичної операції.

Заходи державного нагляду (контролю) щодо діяльності суб`єктів господарювання, зазначених у пунктах 5 та 6 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону, можуть здійснюватися у разі їх ліквідації (реорганізації) або за письмовою заявою таких суб`єктів господарювання.

Перелік населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та перелік населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення, затверджуються та актуалізуються Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Системним аналізом вищевикладеного встановлено, що, починаючи з 01 січня 2017 року Законом № 1726-VІІІ поширено дію Закону № 877-V на заходи контролю, що здійснюються органами ДФС. Відповідно, починаючи з 01 січня 2017 року, на такі заходи контролю поширено й Закон № 1669-VII. Разом з тим, Закони № 1669-VІІ та № 877-V слід застосовувати з урахуванням особливостей, зазначених у пунктах 5 та 6 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1726-VІІІ.

Таким чином, суд дійшов висновку, що на період проведення антитерористичної операції Законами № 1669-VII та № 1726-VІІІ введено мораторій на проведення органами Державної фіскальної служби України планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання, що провадять діяльність в населених пунктах, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та в населених пунктах, що розташовані на лінії зіткнення, або, які здійснили державну реєстрацію зміни місцезнаходження з території проведення антитерористичної операції на територію, підконтрольну Україні, і які втратили первинну документацію щодо здійснення ними господарської діяльності на території та в період проведення антитерористичної операції.

Розпорядженнями Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014 року № 1053 «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція» та від 02 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» м. Лисичанськ віднесено до території, де проводилася антитерористична операція.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» м. Лисичанськ, де позивач здійснює свою господарську діяльність, не включено до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

За таких обставин, на позивача не розповсюджує свою дію мораторій на проведення перевірок, встановлений Законом № 1669.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265/95-ВР), дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно з пунктами 1 та 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; нероздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: вчинене вперше - 1 гривня.

Згідно з пунктом 296.10 статті 296 ПК України реєстратори розрахункових операцій не застосовуються платниками єдиного податку:

першої групи;

другої - четвертої груп (фізичні особи - підприємці) незалежно від обраного виду діяльності, обсяг доходу яких протягом календарного року не перевищує 1000000 гривень. У разі перевищення в календарному році обсягу доходу понад 1000000 гривень застосування реєстратора розрахункових операцій для такого платника єдиного податку є обов`язковим. Застосування реєстратора розрахункових операцій розпочинається з першого числа першого місяця кварталу, наступного за виникненням такого перевищення, та продовжується у всіх наступних податкових періодах протягом реєстрації суб`єкта господарювання як платника єдиного податку.

Норми цього пункту не поширюються на платників єдиного податку, які здійснюють реалізацію технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення (пункт 296.10 статті 296 доповнено абзацом четвертим згідно із Законами № 1791-VIII від 20.12.2016; із змінами, внесеними згідно із Законом № 2628-VIII від 23.11.2018).

Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що 29.03.2019 за місцем здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 у приміщенні аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС» здійснено розрахункову операцію при реалізації таблеток Цитрамон Форте № 100 за ціною 9,96 грн без застосування належним чином зареєстрованого, опломбованого та переведеного у фіскальний режим роботи реєстратора розрахункових операцій. Так, за результатами здійснення вказаної розрахункової операції було видано нефіскальний чек № 142259 від 29.03.2019, також до перевірки було надано періодичний звіт скорочений з № 1209 02/01/19 по 1294 28/03/19, що є продуктом незареєстрованого в установленому порядку, неопломбованого та не переведеного у фіскальний режим роботи реєстратора розрахункових операцій (арк. спр. 24, 84, 85). За інформацією з бази даних ІТС «Податковий блок» позивачем було зареєстровано реєстратор розрахункових операцій моделі MG N707TS, заводський номер НОМЕР_3 , 27.06.2019 за фіскальним номером (арк. спр. 139).

Таким чином, у ході судового розгляду справи знайшло своє підтвердження порушення позивачем пункту 296.10 статті 296 ПК України та пунктів 1 та 2 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відповідно до пункту 63.3 статті 63 ПК України з метою проведення податкового контролю платники податків підлягають реєстрації або взяттю на облік у контролюючих органах за місцезнаходженням юридичних осіб, відокремлених підрозділів юридичних осіб, місцем проживання особи (основне місце обліку), а також за місцем розташування (реєстрації) їх підрозділів, рухомого та нерухомого майна, об`єктів оподаткування або об`єктів, які пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (неосновне місце обліку).

Об`єктами оподаткування і об`єктами, пов`язаними з оподаткуванням, є майно та дії, у зв`язку з якими у платника податків виникають обов`язки щодо сплати податків та зборів. Такі об`єкти за кожним видом податку та збору визначаються згідно з відповідним розділом цього Кодексу.

Платник податків зобов`язаний стати на облік у відповідних контролюючих органах за основним та неосновним місцем обліку, повідомляти про всі об`єкти оподаткування і об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, контролюючі органи за основним місцем обліку згідно з порядком обліку платників податків.

Наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 29 грудня 2011 р. за № 1562/20300, затверджено Порядок обліку платників податків і зборів (далі - Порядок № 1588).

Згідно з пунктом 8.4 розділу VIII Порядку № 1588 повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП подається протягом 10 робочих днів після їх реєстрації, створення чи відкриття до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків.

Платники податків, які уклали з відповідним контролюючим органом договір про визнання електронних документів, можуть подати повідомлення за формою № 20-ОПП засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством.

Судом установлено, що ФОП ОСОБА_1 повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, або через які проводиться діяльність за визначеним Порядком № 1588 (форма № 20-ОПП), зокрема, щодо використання у діяльності приміщення аптеки № 1 «ВИТА-ЛИС» за адресою: Луганська область, м. Лисичанськ, кв. Ленінського комсомолу (кв. Центральний), буд. 2, до органів ДФС не подала, чим було порушено вимоги пункту 63.3 статті 63 ПК України. Вказані обставини підтверджуються ідентифікаційними даними платника з ІТС «Податковий блок» (арк. спр. 139). Крім того, матеріалами справи підтверджується, що 22.04.2019 ФОП ОСОБА_1 подано до контролюючого органу повідомлення форми № 20-ОПП, в якому зазначено об`єкт оподаткування «Аптека» за адресою: 93113, Луганська область, кв. Центральний, буд. 1 (арк. спр. 137). 20.06.2019 ФОП ОСОБА_1 подано до контролюючого органу повідомлення форми № 20-ОПП, в якому зазначено об`єкт оподаткування «Аптека № 1 «ВИТА-ЛИС» за адресою: 93118, Луганська область, кв. Центральний, буд. 1 (арк. спр. 138).

Відповідно до пункту 44.3 статті 44 ПК України та пункту 85.2 статті 85 ПК України платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом не менш як 1095 днів (2555 днів - для документів та інформації, необхідної для здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу) з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності; платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

У порушення вказаних норм позивачем не було надано до перевірки банківські виписки, про що складено акт від 05.04.2019 (арк. спр. 103). Жодних доказів на спростування вказаних доводів контролюючого органу позивачем до суду надано не було, як не було надано до суду й самих банківських виписок.

Згідно з пунктом 121.1 статті 121 ПК України незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 510 гривень.

Пунктом 117.1 статті 117 ПК України визначено, що неподання у строки та у випадках, передбачених цим Кодексом, заяв або документів для взяття на облік у відповідному контролюючому органі, реєстрації змін місцезнаходження чи внесення інших змін до своїх облікових даних, неподання виправлених документів для взяття на облік чи внесення змін, подання з помилками чи у неповному обсязі, неподання відомостей стосовно осіб, відповідальних за ведення бухгалтерського обліку та/або складення податкової звітності, відповідно до вимог встановлених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу на самозайнятих осіб у розмірі 170 гривень.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що при винесенні податкових повідомлень-рішень від 25.05.2019 № 6 та № 6 відповідач діяв у відповідності до вимог чинного законодавства, тому позовні вимоги щодо визнання протиправними та скасування вказаних податкових повідомлень-рішень є необґрунтованими й такими, що не належать до задоволення.

Щодо податкового повідомлення-рішення від 25.04.2019 № 6, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 941535,75 грн, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 11 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 № 148, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі.

Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств та їх відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО без ведення касової книги, є забезпечення зберігання щоденних фіскальних звітних чеків (щоденних Z-звітів) в електронній формі протягом строку, визначеного пунктом 44.3 статті 44 Податкового кодексу України і занесення інформації згідно з фіскальними звітними чеками до відповідних книг обліку (КОРО - у разі її використання).

Оприбуткуванням готівки в касах суб`єктів господарювання, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням КОРО без застосування РРО, є занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.

Оприбуткування та облік фізичними особами-підприємцями отриманих доходів здійснюється в книгах обліку доходів і витрат (або книгах обліку доходів) у порядку, визначеному Податковим кодексом України.

Відповідно до абзацу 3 статті 1 Указу Президента України від 12.06.1995 № 436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» при порушенні юридичними особами всіх форм власності, а також фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами, особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, норм з регулювання обігу готівки, що встановлюються Національним банком України, застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу: за неоприбуткування (неповне оприбуткування) у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Доводи представника позивача про те, що норми вищевказаного Указу Президента України від 12.06.1995 № 436/95 не можуть бути застосовані, оскільки Указ було скасовано, суд до уваги не бере, оскільки зазначений Указ втратив чинність 23.06.2019 на підставі Указу Президента України від 20.06.2019 № 418/2019 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких указів Президента України», та на час винесення спірного податкового повідомлення-рішення від 25.04.2019 № 6 він був чинним.

Проте, вирішуючи питання щодо правомірності вказаного податкового повідомлення-рішення, суд зауважує наступне.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі статтею 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Судом установлено, що суму штрафних санкцій за податковим повідомленням-рішенням від 25.04.2019 № 6 обраховано як п`ятикратний розмір неоприбуткованої суми. В свою чергу неоприбутковану суму контролюючий орган визначив як різницю між сумою за періодичним звітом скороченим з № 1209 02/01/19 по № 1294 28/03/2019 від 29.03.2019 та сумою, зазначеною у книзі доходів за № 4253 від 11.06.2014 (645227,93 грн - 456920,78 грн) (арк. спр. 104-105).

Згідно зі статтею 2 Закону № 265/95-ВР:

реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;

розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну;

фіскальний режим роботи - режим роботи опломбованого належним чином реєстратора розрахункових операцій, який забезпечує безумовне виконання ним фіскальних функцій.

Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 липня 2016 р. за № 918/29048, затверджено Порядок реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги) (далі - Порядок № 547).

Відповідно до пункту 3 розділу 1 Порядку № 547:

нефіскальний режим роботи - режим роботи РРО, в якому не забезпечується безумовне виконання ним фіскальних функцій;

фіскалізація - перехід від нефіскального до фіскального режиму роботи РРО;

фіскальна функція - здатність РРО забезпечувати одноразове занесення, довготермінове зберігання у фіскальній пам`яті, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти;

фіскальний режим роботи - режим роботи опломбованого належним чином РРО, який забезпечує безумовне виконання ним фіскальних функцій.

Згідно з пунктом 1 розділу 2 Порядку № 547 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг та відповідно до вимог законодавства повинні застосовувати РРО, зобов`язані зареєструвати РРО відповідно до положень цього Порядку, виконати його персоналізацію, опломбувати та перевести у фіскальний режим роботи.

Реєстрація РРО здійснюється в контролюючому органі за основним місцем обліку суб`єкта господарювання як платника податків (пункт 3 розділу 2 Порядку № 547).

Після закінчення робіт із введення РРО в експлуатацію ЦСО надсилає до контролюючого органу, де проводиться реєстрація РРО, примірники довідки про опломбування РРО та акта введення в експлуатацію РРО засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів у сфері електронного документообігу та використання електронних документів із зазначенням обов`язкових реквізитів електронних документів. Роботи з введення реєстраторів в експлуатацію виконуються ЦСО відповідно до вимог експлуатаційних документів у строк, що не перевищує трьох діб з дати його інформування ДФС про резервування фіскального номера реєстратора (пункт 12 розділу 2 Порядку № 547).

Протягом трьох днів з дати надсилання до ЦСО довідки про резервування фіскального номера суб`єкт господарювання повинен забезпечити переведення РРО у фіскальний режим роботи (внесення фіскального номера до фіскальної пам`яті РРО, персоналізація та опломбування РРО в ЦСО) (пункт 13 розділу 2 Порядку № 547).

Завершення процедури реєстрації РРО здійснюється на підставі довідки про опломбування РРО та акта введення в експлуатацію РРО, примірники яких у день введення в експлуатацію ЦСО надсилає до контролюючого органу, де проводиться реєстрація РРО (пункт 14 розділу 2 Порядку № 547).

Проаналізувавши вказані норми Закону № 265/95-ВР та Порядку № 547, суд робить висновок, що достовірними можуть вважатися дані про розрахункові операції, проведені через зареєстрований в установленому порядку, опломбований та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій.

Водночас, як установлено судом, періодичний звіт скорочений з № 1209 02/01/19 по № 1294 28/03/2019 від 29.03.2019 (арк. спр. 85), інформацію з якого взято для обрахунку штрафної (фінансової) санкції при винесенні податкового повідомлення-рішення від 25.04.2019 № 6, є продуктом незареєстрованого, неопломбованого та не переведеного у фіскальний режим роботи реєстратора розрахункових операцій. Таким чином, відомості щодо сум розрахункових операцій за вказаним періодичним звітом не можуть вважатися достовірними та не можуть бути взяті для обрахунку суми неоприбуткованих коштів.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дія чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі викладеного, з метою ефективного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог у частині підстав, визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 25.04.2019 № 6, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 941535,75 грн.

Таким чином, позовні вимоги належать до часткового задоволення.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи часткове задоволення позову на суму 941535,75 грн, суд присуджує позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог понесені ним судові витрати зі сплати судового збору, які підтверджені документально (арк. спр. 2, 47), за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в сумі 9415,35 грн.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.04.2019 № 6, № 6, № 6 задовольнити частково.

Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 25.04.2019 № 6, яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 941535,75 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Луганській області (93400, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Енергетиків, буд. 72, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 9415,35 грн (дев`ять тисяч чотириста п`ятнадцять грн 35 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 03 грудня 2019 року.

Суддя І.О. Свергун