Справа № 540/1616/19
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2019-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2019 р.м.ОдесаСправа № 540/1616/19

Головуючий в 1 інстанції: Хом`якова В.В. Дата і місце ухвалення: 07.10.2019р., м. Херсон Дата виготовлення повного тексту: 15.10.2019р.
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

при секретарі Рябоконь Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Діском Юкрейн» на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року по справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Діском Юкрейн» до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И Л А :

В серпні 2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «Діском Юкрейн» звернулося до Херсонського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08 квітня 2019 року №, яким до позивача застосовано штраф в сумі 13995,20 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 139 951,97 грн.

Позов обґрунтовувало тим, що застосування до товариства штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму ПДВ 139 951,97 грн. є необґрунтованим, оскільки платники податків можуть і повинні нести відповідальність тільки за ті дії, на які вони могли вплинути та/або які могли вчинити. ТОВ «Діском Юкрейн» 15 січня 2019 року, після підтвердження наявності для реєстрації суми ПДВ 187273,83 грн., були направлені на реєстрацію податкові накладні на загальну суму 185060,90 грн. з інтервалом 1-3 хвилини в проміжок часу з 16:42 год. по 16:53 год. Однак, частина податкових накладних була зареєстрована вчасно, частина залишилась незареєстрованою; при цьому, ніяких квитанцій товариству не надійшло. Позивач стверджує, що 15 січня 2019 року платники ПДВ зіткнулися з проблемою реєстрації податкових накладних, у значній кількості податкові накладні, що були направлені на реєстрацію вчасно (15 січня), виявилися незареєстрованими в день їх направлення на сервер ДФС, зареєструвалися у Єдиному реєстрі податкових накладних лише 16 січня. Технічна неспроможність серверів ДФС або її структурного підрозділу не відноситься до дій, на які платник може вплинути.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, товариство з обмеженою відповідальністю «Діском Юкрейн» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не повне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення від 07.10.2019р., з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору судом першої інстанції не надано належної правової оцінки твердженням позивача про те, що 15.01.2019р. на сайті ДФС України було розміщено повідомлення щодо наявності технічних проблем, пов`язаних з перевантаженням серверів ДФС, яким було підтверджено наявність проблем з надсиланням квитанцій щодо отримання/неотримання або зупинки реєстрації податкових накладних. Податкові накладні, про які зазначено в акті перевірки, були надіслані для реєстрації їх в ЄРПН 15.01.2019р., однак, у зв`язку з технічними проблемами з сервером ДФС України, такі накладні не були зареєстровані, що стало підставою для вимушеної їх повторної реєстрації 23.01.2019р. без внесення будь-яких змін до змісту податкових накладних.

Також, апелянт посилається на те, що із залучених до матеріалів справи витягів з програмного забезпечення «M.E.doс» чітко видно, що ТОВ «Діском Юкрейн» направляло податкові накладні 15.01.2019р. та не отримувало квитанцій №1. Так як у вказаний день сервер ДФС працював з технічними неполадками, то єдиним доказом своєчасного направлення податкових накладних на реєстрацію до ЄРПН є дані програмного забезпечення «M.E.doс».

Апелянт стверджує, що неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації товариством податкових накладних відбулось з вини контролюючого органу, що виключає протиправність діянь платника податку та, як наслідок, притягнення його до відповідальності.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача та учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що в порядку ст.76 та відповідно до п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України, головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Херсонського управління Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі Агаришевою О.В. 13.03.2018р. проведено камеральну перевірку щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН ТОВ «Діском Юкрейн» () за грудень 2018 року, за результатами якої складено акт перевірки №566/21-22-51-12-01/37464769 від 13.03.2019р.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Діском Юкрейн» граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених статтею 201 ПК України. Зокрема, актом перевірки зафіксовано затримку реєстрації податкових накладних на 15 календарних днів і менше на суму ПДВ 139 951,97 грн. Зокрема, зазначено, що податкові накладні №34 від 27.12.2018р., №58 від 31.12.2018р., №33 від 27.12.2018р., №№54, 55, 45, 44, 48 від 31.12.2018р. зареєстровані в ЄРПН 23.01.2019р., тобто з порушенням термінів реєстрації 8 днів.

На підставі акту перевірки №566/21-22-51-12-01/37464769 від 13.03.2019р. Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі винесено податкове повідомлення-рішення від 08 квітня 2019 року №, яким, на підставі п.120-1.1 ст.120.1 ПК України, до позивача застосовано штраф в сумі 13995,20 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 139 951,97 грн.

Не погоджуючись з правомірністю вказаного податкового повідомлення-рішення ТОВ «Діском Юкрейн» оскаржило його в судовому порядку.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог товариства суд першої інстанції виходив з того, що зі змісту положень ПК України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010р., та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017р. №557, слідує, що належними та допустимими доказами у справі, які підтверджують виконання позивачем свого обов`язку із подання податкових накладних для їх реєстрації в ЄРПН, є перші квитанції (повідомлення про отримання звітності). Лише за умови отримання платником податку першої квитанції та не надходження другої квитанції (яка підтверджує факт прийняття його податкової накладної) застосуванню підлягають норми абз. 13 п.201.10 ст.201 ПК України. Згідно квитанцій №1, що були надані суду, вбачається, що податкові накладні від 27.12.2018р. №34, від 31.12.2018р. №58, від 27.12.2018р. №33, від 31.12.2018р. №54, від 31.12.2018р. №55, від 31.12.2018р. №45, від 31.12.2018р. №44 та від 31.12.2018р. №48 були направленні на реєстрацію 23.01.2019р.

При цьому, суд першої інстанції не прийняв до уваги як допустимі докази засвідчення факту відправлення податкових накладних на реєстрацію та /або факту і часу приймання (неприймання) чи реєстрації податкових накладних Державною фіскальною службою надані позивачем витяги з програмного забезпечення «M.E.doс», зазначивши, що єдиним належним та допустимим доказом надсилання податкових накладних є дані, які зазначаються в першій квитанції (повідомлення про отримання звітності). Суд першої інстанції зазначив, що податкові накладні від 27.12.2018р. №34, від 31.12.2018р. №58, від 27.12.2018р. №33, від 31.12.2018р. №54, від 31.12.2018р. №55, від 31.12.2018р. №45, від 31.12.2018р. №44 та від 31.12.2018р. №48 не вважаються зареєстровані автоматично, оскільки контролюючим органом не могло бути надіслано квитанцію про прийняття чи неприйняття податкової накладної до моменту її фактичної доставки до поштової скриньки Державної фіскальної служби України.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 11 підрозділу 2 розділу XX ПК України з 1 лютого 2015 року реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Пунктом 201.10 ст. 201 ПКУ передбачено, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно пунктів 2, 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України від 29 грудня 2010 року № 1246, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі.

Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017р. №557 затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, пунктом 2 розділу І якого передбачено, що перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі. Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Відповідно до п.12 розділу ІІ Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

З аналізу вказаних норм слідує, що перша квитанція є документом, який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. У зв`язку з цим, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, лише за умови отримання платником податку першої квитанції та не надходження другої квитанції (яка підтверджує факт прийняття його податкової накладної) застосуванню підлягають норми п.201.10 ст.201 ПК України. Тобто, якщо перша квитанція надійшла, то платник податку вважається таким, що виконав свій обов`язок із надання податкової накладної незалежно від того чи отримав він другу квитанцію.

Тобто, єдиним належним та допустимим доказом у спірних правовідносинах щодо підтвердження виконання ТОВ «Діском Юкрейн» свого обов`язку із подання податкових накладних від 27.12.2018р. №34, від 31.12.2018р. №58, від 27.12.2018р. №33, від 31.12.2018р. №54, від 31.12.2018р. №55, від 31.12.2018р. №45, від 31.12.2018р. №44 та від 31.12.2018р. №48 для їх реєстрації в ЄРПН, є перші квитанції (повідомлення про отримання звітності).

Апелянтом не заперечується відсутність у нього квитанцій №1 щодо надіслання ним 15.01.2019р. зазначених податкових накладних для їх реєстрації в ЄРПН.

При зверненні з позовом до суду та в обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач стверджує, що 15.01.2019 року ТОВ «Діском Юкрейн» направило податкові накладні від 27.12.2018р. №34, від 31.12.2018р. №58, від 27.12.2018р. №33, від 31.12.2018р. №54, від 31.12.2018р. №55, від 31.12.2018р. №45, від 31.12.2018р. №44 та від 31.12.2018р. №48 для їх реєстрації в ЄРПН, що підтверджується витягами з програмного забезпечення «M.E.doс». Квитанції №1 не отримано товариством у зв`язку із збоями роботи серверів ДФС.

Колегія суддів вважає обґрунтованим не прийняття до уваги судом першої інстанції надані товариством витяги з програмного забезпечення «M.E.doс», оскільки пунктом 11 розділу ІІ Порядку №557 чітко визначено, що якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом. Тобто, не отримавши квитанцій №1 позивач мав бути обізнаний, що надіслані ним податкові накладні не одержані контролюючим органом.

При цьому, ні суду першої, а ні суду апеляційної інстанцій ТОВ «Діском Юкрейн» не надано доказів того, що ним повторно здійснювалося надсилання податкових накладних у зв`язку з неотриманням у встановлені строки квитанцій №1 (раніше аніж 23.01.2019р.) або доказів того, що платник податків звертався з приводу цього до контролюючого органу.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

В даному випадку матеріали справи свідчать саме про ненадання платником податку на додану вартість податкової накладної для її реєстрації в ЄРПН, а не про прийняття/неприйняття її податковим органом.

Колегія суддів вважає, що для звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у вигляді застосування штрафних санкцій у спірних правовідносинах необхідним є встановлення вчинення ТОВ «Діском Юкрейн» всіх залежних від нього дій, спрямованих на отримання контролюючим органом податкових накладних. Однак, як правильно встановлено судом першої інстанції та не спростовано апелянтом, позивач, будучи обізнаним про те, що нібито надіслані ним 15.01.2019р. податкові накладні не отримано ДФС України (що свідчить не надходження квитанцій №1), не вчинив дій щодо невідкладного повторного їх надіслання або ж звернення з відповідним питанням щодо технічної неможливості надіслання податкових накладних до податкового органу.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про законність податкового повідомлення-рішення від 08 квітня 2019 року №.

Доводи апеляційної скарги ТОВ «Діском Юкрейн» висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги та скасування рішення суду першої інстанції від 07 жовтня 2019 року немає.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Враховуючи, що дана справа, у відповідності до п.6 ч.6 ст.12 КАС України, належить до категорії незначної складності та правомірно розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного провадження (а.с.1), тому рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції, відповідно до ч.5 ст.328 КАС України, в касаційному порядку оскарженню не підлягають.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Діском Юкрейн» залишити без задоволення, рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення виготовлений 03 грудня 2019 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук