Справа № 623/3903/18
Суддя: Герцов О. М.
Дата ухвалення: 2019-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер справи 623/3903/18
Номер провадження 2-а/623/4/2019
РІШЕННЯ

іменем України

29 листопада 2019 року м. Ізюм

Ізюмський міськрайонний суду Харківської області в складі:

головуючого - судді Герцова О.М.,

за участю секретаря: Рзаєвої І.С.,

представника позивача Мальцевої Г.Ю.,

представника відповідача: Лиска К.О., Кірюшина І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про поновлення строку на оскарження постанови №550-П та про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про поновлення строку на оскарження постанови №550-П та про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, у якому просить скасувати постанову № 550-П від 05.10.2018 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200,00 (десять тисяч двісті) гривень за порушення ч. 9 ст. 96 КУпАП.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 послався на незаконно винесену постанову, що підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 05 листопада 2019 року зазначений адміністративний позов ОСОБА_1 було поновленно строк на оскарження постанови та позов прийнято до провадження. Призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

15 листопада 2018 року позивачем ОСОБА_1 було надано до суду заяву про доповнення та зміну підстав позову, де зазначив, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.9 ст.96 КУпАП.(а.с.18-24).

03 січня 2019 року представник відповідача Лиска К.О. надав суду відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 заперечував, вважав його необґрунтованим, посилаючись на те, що проведення перевірки та винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення здійснено з дотримання вимог чинного законодавства. Крім того, вказав те, що позивачем не було надано документів, які надають право на початок виконання будівельних робіт та введення об`єкта в експлуатацію, а тому склад адміністративного правопорушення щодо експлуатації самочинно реконструйованого житлового будинку є доведеним. Зазначив, що на теперішній час об`єкт експлуатується без прийняття до експлуатації. На підставі проведеної перевірки посадовими особами Департаменту був складений акт, протокол про адміністративне правопорушення у сфері місто будівної діяльності та наданий відповідний припис. Оскільки ОСОБА_1 відмовся від отримання акту, протоколу, представником Департаменту матеріали перевірки були надіслані поштою.

Представник позивача ОСОБА_1 . - адвокат Мальцева Г.Ю. в судове засідання з`явилася, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Представник відповідача у дистанційному режимі відеоконференції в судове засідання з`явився, проти задоволення позову заперечував.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Суд встановив, що ОСОБА_1 з 08.06.2010 року на праві приватної власності належить нежитлова будівля в цілому, загальною площею 323,5 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (с.26).

29 серпня 2018 року заступником директора Департаменту-начальником відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Іванською Є.С. було видано направлення для проведення планового заходу №550-П уповноважених осіб для здійснення перевірки «Реконструкція складського приміщення під лісопильний цех за адресою: Харківська область місто Ізюм вулиця Соснова будинок 3/9, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015 №976. (а.с.69)

Відповідно до Акту № 000009, складеного за результатами проведеного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (а.с.69-74), перевірка проводилась у присутності позивача, в період з 31.08.2018 року по 07.09.2018 року. Від підпису та отримання копії акту ОСОБА_1 відмовся.

07 вересня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зафіксовано порушення позивачем ч. 8 ст. 39 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою КМУ № 461 від 13.04.2011 року, за що передбачена відповідальність частиною 9 статті 96 КУпАП у відношенні позивача. Суть зафіксованого в протоколі порушення полягає в тому, що позивач ОСОБА_1 експлуатує столярну майстерню та прибудову за адресою: АДРЕСА_1 без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку.

Також, в протоколі повідомлено особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 21.09.2018 року о 11-00 год. у приміщенні Департаменту ДАБІ у Харківській області, за адресою: м. Харків вулиця Космічна, буд.21-А корп.1. ОСОБА_1 від підпису у протоколу відмовився.(а.с.75).

07.09.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.76), яким позивача зобов`язано привести об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній строк до 07.11.2018 року.

05 жовтня 2018 року відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення, за наслідками якої головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. прийнято постанову №550-П від 05.10.2018 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 (десять тисяч двісті) гривень.

Копію постанови №550-П від 05.10.2019 року було надіслано ОСОБА_1 на поштову адресу рекомендованим листом та вручено особисто 23 жовтня 2018 року.(а.с.8).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми Закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п. 1 Порядку № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Суд зазначає, що аналогічні приписи містяться і в статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 8 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553. Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Проаналізувавши положення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 суд дійшов висновку про те, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва, а виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Водночас, реєстрація права власності на об`єкт нерухомості виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд зазначає, що матеріалами справи підтверджено, що позивач у встановленому законом порядку набув право приватної власності на нерухоме майно - нежитлову будівлю в цілому, що знаходиться за адресою:Харківська область вулиця Соснова будинок 3/9, загальною площею 323,5 кв.м., відповідно до свідоцтва про право власності виданого управлінням житлово-комунального господарства Ізюмської міської ради від 08 червня 2010 року на підставі рішення виконавчого комітету Ізюмської міської ради від 28 травня 2010 року №0476.(а.с.25).

Право власності зареєстроване 16 серпня 2010 року (а.с.26), тобто до проведення перевірки в період з 31.08.2018 року по 07.09.2018 року.

Посилаючись на те, що нежитлова будівля, зареєстрована на праві приватної власності за позивачем, є самочинним будівництвом, відповідач не надав належних та допустимих доказів скасування у встановленому законом порядку реєстрації права власності.

Доводи відповідача щодо самочинного будівництва, які також викладені в акті перевірки, в протоколі та в оскаржуваній постанові про адміністративне правопорушення, є припущенням відповідача, оскільки жодних доказів щодо цього не надано. Посилання на внесення до технічного паспорту на нежитлову будівлю завідомо недостовірних відомостей, суд також відхиляє, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав належні та допустимі докази на підтвердження цих доводів.

У судовому засіданні також були досліджені відеозаписи та фотознімки надані представником відповідача у якості доказів, проте з досліджених матеріалів неможливо встановити коли та де проводилися дані зйомки та які саме порушення на них зафіксовано.

Таким чином, суд приходить до висновку щодо відсутності у відповідача повноважень для проведення позапланового заходу, передбаченого ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, а саме: державного архітектурно-будівельного контролю - позапланової перевірки відносно зареєстрованого у встановленому порядку об`єкту права власності позивача.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 02.10.2018 року у справі № 465/1461-16-а (ЄДРСР № 76884791).

При цьому, у позовних вимогах позивачем зазначалися вказані обставини в якості підстав незаконності даної перевірки, однак будь-яких аргументів щодо їх спростування відповідач не надав.

Отже, на час проведення перевірки за позивачем зареєстровано право власності на нерухоме майно, яке у встановленому законом порядку не оскаржене, не скасоване, не змінене, а тому акти, прийняті на підставі цієї перевірки мають бути скасовані, а позовні вимоги задоволені.

Керуючись ст.ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про поновлення строку на оскарження постанови №550-П та про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Скасувати постанову про адміністративне правопорушення №550-П від 05 жовтня 2018 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною 9 статті 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 гривень.

Справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП, закрити.

На підставі ч. 2 ст. 271 КАС України копії рішення невідкладно надіслати учасникам справи.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: О.М.Герцов

Повний текст рішення виготовлено 04 грудня 2019 року.