Справа № 260/1211/19
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року м. Ужгород№ 260/1211/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.

при секретарі судового засідання Олійник В.В.

за участі представників

позивача: Баняс В.Ю. (довіреність від 19.04.2019 року № 32.01-12/857)

відповідача: Станкович В.І. (довіреність від 02.01.2019 року № 13-35/42-2019)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради до Західного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування висновку та вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 27 листопада 2019 року проголошено вступну та резолютивну частину Рішення. Рішення в повному обсязі складено 02 грудня 2019 року.

Департамент міського господарства Ужгородської міської ради (далі позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку від 14.08.2019 року про результат моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород", який проводився Західним офісом Держаудитслужби Управління західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області відповідно до наказу від 05.08.2019 року № 31 "Про початок моніторингу закупівель".

Заявою від 18.09.2019 року позивачем збільшено позовні вимоги, та в остаточній редакції просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок від 14.08.2019 року про результат моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород", який проводився Західним офісом Держаудитслужби Управління західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області відповідно до наказу від 05.08.2019 року № 31 "Про початок моніторингу закупівель", а також визнати протиправною та скасувати вимогу про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, пред`явлену Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області у висновку від 14.08.2019 року про результат моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород".

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що Західним офісом Державної аудиторської служби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області видано наказ від 05.08.2019 року № 31 "Про початок моніторингу закупівель" відповідно до ч. 2 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі", пп. 15 п. 10 Положення про Управління західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 02.07.2018 № 185, із змінами, внесеними наказом Західного офісу Держаудитслужби від 14.12.2018 № 291. Підставою для здійснення моніторингу закупівлі є інформація отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 9 Закону України "Про публічні закупівлі". Моніторинг здійснювався по замовнику Департамент міського господарства Ужгородської міської ради по предмету закупівлі: Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород ДК 021:2015 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, 7909477,00 грн., 1 робота, процедура відкриті торги розпочата 26.07.2019 року, моніторинг розпочався 05.08.2019 року, закупівля № UA-2019-06-19-000465-а. За результатами моніторингу, відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" був складений висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а. Департамент міського господарства Ужгородської міської ради не згоден із висновком Західного офісу Держаудитслужби Управління західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про результат моніторингу закупівлі та 15.08.2019 року оприлюднив через електронну систему закупівель звернення за роз`ясненням щодо висновку. 16.08.2019 року відповідачем надано відповідь на звернення про роз`яснення, проте, на думку позивача, зміст зазначеної відповіді не надає роз`яснень, а лише посилається на правові підстави проведення перевірки (моніторингу). 16.08.2019 року позивачем було розміщено (подано) аргументовані заперечення до зазначеного висновку у встановлений законом строк. Відповіді на заперечення, станом на момент подання позову до суду, відповідачем не надано. Враховуючи викладене, позивач вважає, що порушення виявлені у ході проведення перевірки (моніторингу) та порушення викладені у висновку відповідача є безпідставними, а тендерна документація замовника, відповідає вимогам Закону України "Про публічні закупівлі".

Крім того, висновком від 14.08.2019 року зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч. 8 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Втім, не конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач, відтак, такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення порушень, таким чином, оскаржений висновок є протиправним та підлягає скасуванню.

Разом з тим, в заяві про збільшення позовних вимог зазначає, що оскільки вимога про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, пред`явлена Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області у висновку від 14.08.2019 року про результат моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород" встановлює для позивача певні обов`язки - така може бути перевірена судом на відповідність п.п.1, 3 ч. 2 ст. 2 КАС України.

Позиція відповідача щодо позову висловлена ним у відзиві на позовну заяву від 12.09.2019 року, відповідно до змісту якого він заперечує проти позовних вимог. На обґрунтування своїх заперечень зазначає, що підстави для скасування висновку про результати моніторингу закупівлі від 14.08.2019 № UA-2019-06-19-000465-а відсутні, у зв`язку з повним дотриманням вимог Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі від 23.04.2018 року за № 86 при підготовці оскарженого висновку та його вивантаженні з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження. Враховуючи викладене, просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, представник відповідача, відповідно, проти задоволення позовних вимог заперечила.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши думку представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Пунктом 1 Положенням про Державну аудиторську службу України (затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43, далі - Положення 43) передбачено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення № 43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п. 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.1993 року № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939-ХІІ).

Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до ст. 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі - Закон № 922-VIII).

За змістом ст. 7-1 Закону № 922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 року № 86.

Пунктами 3 - 6 Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 року N 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.

Як встановлено судом, на підставі наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області від 05.08.2019 року № 31 "Про початок моніторингу закупівель", Управлінням проведено моніторинг закупівлі.

Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області за результатами моніторингу складено, підписано та 14.08.2019 року оприлюднено на офіційному веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель "Prozorro" (https://prozorro.gov.ua/) за оголошенням про закупівлю Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради (UA-2019-06-19-000465-а) по об`єкту "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород" (ДК 021:2015:45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь). Висновок оприлюднено на офіційному веб-порталі з дотриманням усіх вимог передбачених наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 року № 86, зареєстрованого Міністерством юстиції України 01.06.2018 року за № 654/32106.

За результатами моніторингу закупівлі встановлено, що тендерна документація замовника не містить вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції, визначених у пунктах 2, 3, 8, 9 ч. 1 ст. 17 Закону, чим порушено норми ч.3 цієї статті та п.2 ч.2 ст. 22 Закону.

За результатами аналізу питання щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення норм ч. 3 ст. 17 та п.2 ч.2 ст. 22 Закону.

За результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не установлено.

Крім того, як вбачається із вказаного висновку, п. 3 зазначено про зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст.ст. 2, 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч.8 ст. 7-1 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що у органа державного фінансового контролю є право пред`являти підконтрольним суб`єктам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також звертатися до суду в разі не виконання об`єктом контролю вимог про усунення порушень, але тільки в разі якщо контролюючим органом були проведені контрольні заходи, зокрема перевірка державних закупівель.

Не виконання об`єктом контролю висновків за результатами моніторингу дає право контролюючому органу провести в підконтрольній установі перевірку державних закупівель і тільки за наслідками вказаної перевірки об`єкту контролю буде пред`явлена обов`язкова для виконання вимога про усунення порушення, яка і буде носити для підконтрольної установи юридичні наслідки.

Обов`язковою ознакою правового акта індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень є створення ним юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Висновок сам по собі не породжує юридичних наслідків, отже, відсутні юридичні підстави для визнання дій по складанню такого висновку протиправними.

В свою чергу, у разі наявності порушень відповідачем процедури проведення моніторингу або складення висновку за результатами такого моніторингу, останні можуть бути підставою оскарження дій контролюючого органу, під час проведення моніторингу.

Суд зауважує, що обставин порушення процедури проведення моніторингу позивачем не наведено.

Таким чином, оприлюднений в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу закупівлі відповідає вимогам, визначеним у пункті 7 статті 7-1 Закону № 922 та розділу II та III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого Наказом № 86.

З огляду на наведене, судом не встановлено підстав порушення Управлінням Західного офісу Державної аудиторської служби України в Закарпатській області, як суб`єктом владних повноважень, процедури реалізації управлінської функції.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

При вирішенні спору суд виходить з того, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України).

Обов`язковою ознакою дій, рішень (в тому числі і актів) чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Отже, із наведених норм права вбачається, що позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Проте ці рішення, дія або бездіяльність у будь-якому випадку повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

За таких обставин, висновок контролюючого органу за результатами моніторингу має рекомендаційний характер та не породжує для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав і не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, доводи позивача щодо невідповідності спірного висновку спростовані у ході судового розгляду справи, а тому, суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення позову в цій частині.

Що стосується позовної вимоги про визнання протиправною та скасування вимоги про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, пред`явлену Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області у висновку від 14.08.2019 року про результат моніторингу закупівлі № UA-2019-06-19-000465-а "Капітальний ремонт вул. Станційна у м. Ужгород", суд констатує наступне.

Як вже зазначено раніше, ч. 2 ст.2 Закону № 2939-XII визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно з ст. 4 Закону № 2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Відповідно до п. 7, 13 ч. 1 ст. 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.

Згідно з пп. 9 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Частиною 2 ст. 15 Закону № 2939-XII визначено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Проаналізувавши викладене, зважаючи на той факт, що Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області здійснено державний фінансовий контроль у вигляді моніторингу закупівлі, відповідно, за результатами останнього складено відповідний висновок, при цьому, відповідач, в даному випадку, законодавчо позбавлений права на внесення вимоги про усунення порушень законодавства у сфері закупівель.

З огляду на наведене, зважаючи на відсутність будь-якої вимоги Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про усунення порушень, в суду відсутні підстави для задоволення позовної вимоги про визнання такої протиправною та скасування.

Відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства, понесені позивачем судові витрати поверненню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Поштова, буд. 3, ) до Західного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4, ) про визнання протиправними та скасування висновку та вимоги - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 255 КАС України, та може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Рейті