Справа № 640/22601/19
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

26 листопада 2019 року м. Київ№640/22601/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Генеральної прокуратури України (01011, м. Київ, вул. Різницька, буд. 13/15), Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича (01011, м. Київ, вул. Різницька, буд. 13/15) про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди в сумі 75000 грн.,

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Цвєткова К.В. звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просить:

1) визнати протиправним та скасувати наказ Генеральної прокуратури України №1150-ц від 17.10.2019;

2) визнати протиправними дії Генерального прокурора Рябошапки Р.Г. щодо видачі наказу Генеральної прокуратури України №1150-ц від 17.10.2019;

3) поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Генеральної прокуратури України;

4) стягнути з Генеральної прокуратури України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня незаконного звільнення по день ухвалення рішення суду;

5) стягнути з Генерального прокурора Рябошапки Р.Г. на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 75000 (сімдесят п`ять тисяч) гривень.

Позов обґрунтовано наступним:

- наказ порушує право позивача на працю та на захист від незаконного звільнення;

- з огляду на порушення наказом прав позивача, останній має право на його оскарження в силу норм Конституції України, Загальної декларації прав людини, Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, практики ЄСПЛ та висновків Конституційного суду України;

- у зв`язку з відсутністю фактичної ліквідації, реорганізації органів прокуратури та скорочення кількості прокурорів, відсутні законні підстави для звільнення позивача з посади на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України "Про прокуратуру";

- оскільки у встановлені строки позивач звертався до відділу кадрів Генеральної прокуратури України із заявою про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, позивач дотримався процедури переведення. Звільнення позивача з огляду на недотримання форми заяви суперечить загальним засадам права та меті проведення реформи органів прокуратури;

- порядок звільнення позивача з посади суперечить ст. 8, 19, 21, 22, 24 та 43 Конституції України, Кодексу Законів про працю України. У зв`язку з цим, до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми Конституції України як норми прямої дії, а також передбачені Кодексом Законів про працю України загальні механізми захисту трудових прав працівників від незаконного звільнення;

- звільнення позивача з посади, як працівника органів прокуратури, без дотримання передбачених законодавством гарантій поставило його у нерівні умови порівняно з працівниками інших категорій, зумовило нерівність та дискримінацію;

- звільнення позивача відбулося за відсутності подання як відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, так і Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, що свідчить про порушення ст. 62, пп. 4 п. 5-1 Розділу XIII "Перехідних положень" Закону України "Про прокуратуру", Положення про організацію кадрової роботи в органах прокуратури, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України №351 від 18.12.2017, що є чинними на дату звернення до суду з цим позовом;

- звільнення позивача відбулося з порушенням норм міжнародно-правових актів, принципів верховенства права та правової визначеності.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі немає.

Керуючись ст. 159-168, 171 КАС України, суддя

у х в а л и в:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі, розгляд якої здійснюватиметься за правилами загального позовного провадження суддею Костенком Д.А.

2. Встановити учасникам справи наступні строки:

- відповідачам - 20-денний строк з дня отримання ухвали для подання до суду в порядку ст. 162 КАС України відзиву на позов та доказів на його підтвердження; роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами;

- позивачу - 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання до суду в порядку ст. 163 КАС України відповіді на відзив;

- відповідачам - 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив (у разі його подання) для подання до суду в порядку ст. 164 КАС України заперечень.

Заяви по суті справи (відзив, відповідь на відзив, заперечення) повинні бути надіслані (надані) іншим учасникам справи одночасно з їх надісланням (наданням) до суду відповідно до вимог ст.ст. 159-165 КАС України.

3. Встановити учасникам справи такий порядок подання заяв, клопотань з процесу-альних питань і заперечень проти них (щодо яких КАС України не встановлений інший по-рядок подання і розгляду):

- письмові заяви, клопотання і заперечення проти них повинні відповідати загальним вимогам щодо форми і змісту, визначеним у ст.ст. 166, 167 КАС України, та повинні бути надіслані (надані) іншим учасникам справи одночасно з їх надісланням (наданням) до суду;

- заперечення проти заяв і клопотань з процесуальних питань учасник справи має право подати до суду протягом 3-х робочих днів з дня отримання такої заяви (клопотання), але не пізніше проведення судом підготовчого засідання.

4. Призначити справу до розгляду в підготовчому засіданні на 11 лютого 2020 року о 15:30 год. за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра 8, корпус 1, зал с/з №7.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання. Окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Інформація по справі на веб-порталі: http://court.gov.ua/fair/sud2670/

Суддя Д.А. Костенко

Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень ст. 177 цього Кодексу.