Справа № 480/4625/19
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2019-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
04 грудня 2019 р. Справа № 480/4625/19
Cуддя Сумського окружного адміністративного суду Прилипчук О.А., розглянувши матеріали адміністративного позову Офісу великих платників податків Державної податкової служби України до Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про стягнення податкового боргу,-
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 19.11.2019 позовну заяву Офісу великих платників податків Державної податкової служби України залишено без руху у зв`язку із її невідповідністю вимогам ст. 161 КАС України, а саме відсутністю документа про сплату судового збору. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була отримана позивачем 21.11.2019, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, проте станом на 04.12.2019 недоліки позовної заяви позивачем не усунуто, доказів сплати судового збору не надано.
27.11.2019 від позивача до суду надійшло клопотання, в якому просить продовжити процесуальний строк для усунення недоліків поданої позовної заяви Офісу великих платників податків у справі № 480/4625/19 на 30 календарних днів, а у разі відмови у продовжені строку - відстрочити сплату судового збору до винесення рішення по справі.
В обґрунтування клопотання позивач посилається на те, що відповідно до повідомлення про вжиття заходів по безспірному списанню коштів УДКС України у Печерському районі зупинені операції за всіма рахунками позивача. Крім того, Офіс великих платників податків Державної податкової служби України в повній мірі фінансується з Державного бюджету України, є новоствореною організацією, тож виділення відповідних коштів потребує певного часу.
Дослідивши матеріали позовної заяви та доводи клопотань позивача, суд дійшов висновку, що вони не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до частини другої статті 121 Кодексу встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
На думку суду, наведені позивачем обставини не є поважними причинами для продовження строку для усунення недоліків позовної заяви на 30 календарних днів, з огляду на те, що позивач не позбавлений можливості вживати заходи щодо відновлення операцій за своїми рахунками.
Стосовно клопотання про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовані Законом України "Про судовий збір".
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.
Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви та клопотання, позивачем не надано доказів сплати судового збору.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.
При цьому Закон України "Про судовий збір" не відносить органи Податкової служби України до суб`єктів, що користуються пільгами зі сплати судового збору.
Тому, Офіс великих платників податків Державної податкової служби України повинен сплачувати судовий збір на загальних підставах.
Крім того, позивачем не надано належних доказів на обґрунтування майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору.
Проблеми у фінансуванні бюджетної установи не може бути самостійною підставою для відстрочення сплати судового збору або продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору, встановленого законом.
Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють контролюючий орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.
Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги на більш тривалий строк може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.
Особа, яка має намір подати позовну заяву, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, в тому числі щодо оплати судового збору.
Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.
У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що …у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….
Також, суд зазначає, що Офіс великих платників податків ДФС, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку контролюючого органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення позовної заяви, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов`язаними.
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17.
Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.
Оскільки позивачем недоліки позовної заяви не були усунуті, тому позовну заяву належить повернути позивачу відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.
У той же час, суддя звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 293-295, 297 КАС України, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання представника Офісу великих платників податків Державної податкової служби України про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви або відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі - відмовити.
Позовну заяву Офісу великих платників податків Державної податкової служби України до Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про стягнення податкового боргу - повернути позивачу.
Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя О.А. Прилипчук