Справа № 320/4611/19
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2019 року № 320/4611/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леонтовича А.М., за участю секретаря судового засідання Савенкова Є.О.,

представника позивача: Черевко М.І .,

представника відповідача: Горжий А.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Києві за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовомБучанської міської ради
доПівнічного офісу Держаудитслужби
провизнання протиправним та скасування висновку

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Бучанська міська рада з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний висновок не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки є неконкретизованим та необґрунтованим, не містить чітких вимог або рекомендацій способу усунення виявлених під час моніторингу порушень.

Позивач зауважує, що оскаржуваний висновок не містить жодних відміток про його затвердження керівником контролюючого органу ДФС або його заступником, що порушує норми Закону України «Про публічні закупівлі» та є підставою для його скасування.

Відповідач позов не визнав, у відзиві на позовну заяву зазначив, що позивачем в адміністративному позові не доведено порушення його прав та законних інтересів спричинених контролюючим органом.

Вважає, що всі доводи позивача, наведені в адміністративному позові грурнтуються на наданні особистої правової оцінки законодавства, яке не має правового підгрнуття, у зв`язку з чим у задоволені позовних вимог просить відмовити у повному обсязі.

В доповнення до відзиву на адміністративний позов відповідач, вважаючи за необхідне надав до суду додаткові пояснення по справі №320/4611/19.

У додаткових поясненнях контролюючий орган зазначив, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідач вважає, що дії під час винесення оскаржуваного висновку про результати моніторингу закупівель ним як контролюючим органом вчинено відповідно до норм чинного законодавства, у яких законодавцем чітко надано повноваження контролюючому органу, якими він реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель, а позиція позивача в свою чергу порушує Закон України «Про природні монополії», із наведеної норми якого випиває, що законодавцем не уповноважено позивача вести зведений перелік реєстрів суб`єктів природніх монополій та контролювати їх, у звязку з чим просить прийняти пояснення до розгляду та враувати під час винесення рішення по справі.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, не погоджуючись з тим, що контролюючим органом не надано об`єктивної думки у чому саме полягає порушення вимог норми Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідач не погодився з позицією позивача, надав до суду заперечення на відповідь на відзив, суть якого зводиться до того, що доводи позивача не спростовують викладеного у відзиві на позовну заяву, оскільки вважає, що доводи, викладені позивачем у відповіді на відзив є необгрунтованими.

Позивач не погодився з викладеною позицією контролюючого органу у запереченні на відповідь на відзив, надав у судовому засіданні відповідь на додаткові пояснення відповідача, суть яких зводиться до того, що доводи контролюючого органу не спростовують викладеного в позові.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.09.2019 відкрите загальне позовне провадження у справі №320/4611/19 та призначено підготовче засідання на 26.09.2019.

Протокольною ухвалою суду від 26.09.2019 оголошено перерву у зв`язку з інших причин, а саме у зв`язку із витребуванням додаткових письмових доказів по справі.

Протокольною ухвалою суду від 21.10.2019 оголошено перерву у зв`язку з інших причин, а саме у зв`язку із витребуванням додаткових письмових пояснень від відповідача.

Протокольною ухвалою від 31.10.2019 закрито підготовче провадження та призначення розгляду справи по суті.

Протокольною ухвалою суду від 18.09.2019 оголошено перерву у зв`язку з інших причин, а саме у зв`язку із витребуванням додаткових письмових пояснень від відповідача.

Протокольною ухвалою суду від 24.09.2019 оголошено перерву та призначено судове засідання на 26.11.2019.

У судовому засіданні 26.11.2019 було проголошено вступну та резолютивну частину рішення. Повний текст рішення виготовлений та підписаний 02.12.2019.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Судом встановлено, що Бучанською міською радою Рішенням сорок сьомої сесії сьомого скликання від 24.10.2018 №2505-47-VІІ, відповідно до Закону України «Про відходи», постанови Кабінету Міністрів України «Про благоустрій населених пунктів», постанови Кабінету Міністрів України від 10.12.2008 р. №1079 «Про затвердження Правил надання послуг з вивезення побутових відходів», керуючись Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішено провести конкурс на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча та надано вичерпний перелік Додатків та Конкурсної документації на визначення виконавця з послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, у тому числі перелік документів, які необхідно подати учаснику (а.с. 25-52) .

28.12.2018 на засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча Протоколом №1 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча з`явились запрошені представники учасників конкурсу ТОВ «Крамар ЕКО», ТОВ «БЦ-Термінал» для перевірки конкурсної пропозиції, що надійшла, на правильність її оформлення, відповідність кваліфікаційним вимогам конкурсної документації. Представник ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився. За результатами засідання голова конкурсної комісії повідомив, що переможця конкурсу з вивезення ТПВ буде визначено протягом п`яти робочих днів відповідно до умов Положення про порядок проведення конкурсу на надання послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча (а.с. 54-58)

08.01.2019 на засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча Протоколом №2 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча після детального розгляду та обговорення конкурсних пропозицій учасників конкурсу на визначення виконавця послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча, заслухано інформацію про кваліфікаційні характеристики учасників конкурсу: ТОВ «БП-Термінал», ТОВ «Фірма Володар РОЗ» та ТОВ «Крамар ЕКО», на підставі чого головуючим на засіданні конкурсної комісії поставлено питання відкритого голосування, під час якого простою більшістю голосів членами конкурсної комісії конкурсну пропозицію ТОВ «Крамар ЕКО» визначено переможцем конкурсу виконавцем послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча більшістю голосів «За» у кількості 7 голосів (а.с. 59-60).

18.01.2019 між Бучанською міської радою та ТОВ «Крамар ЕКО» укладено Типовий договір на надання послуг з вивезення побутових відходів в м. Буча, відповідно до вимог Додатку 5 до конкурсної документації, на підставі якого ТОВ «Крамар ЕКО» зобов`язується згідно з графіком надавати послуги з вивезення побутових відходів на території м. Буча, а Бучанська міська рада зобов`язується виконати обов`язки, передбачені цим договором(а.с. 64-68).

Протоколом переговорів щодо закупівлі послуг з вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча від 28.02.2019 голова тендерного комітету проінформував присутніх, що відповідно до плану закупівель Бучанської міської ради на 2019 рік заплановано 1560000,00 грн. для оплати послуг з вивезення твердих побутових відходів з території м. Буча (а.с. 133-134).

19.03.2019 Виконавчим комітетом Бучанської міської ради Київської області прийнято рішення від 19.03.2019 №122 Про встановлення тарифів на послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, що надаються ТОВ «Крамар ЕКО» (а.с. 62-63).

03.06.2019 Ірпінським відділом Києво-Святошинської місцевої прокуратури у Київської області направлено звернення до Північного офісу Держаудитслужби стосовно інформації чи проводились контрольні заходи в Бучанській міській раді Київської області за 2017-2019 роки (а.с. 92-94)

На підставі звернення Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури у Київської області, Північний офіс Держаудитслужби Наказом від 15.07.2019 №138 затвердив Перелік процедур закупівель для здійснення моніторингів, наказав відділ контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу закупівель, зазначених у Переліку процедур закупівель для здійснення моніторингів (а.с. 95-101).

У межах проведення моніторингу закупівлі вивезення твердих побутових відходів, Північний офіс Держаудитслужби направив запит про надання пояснень, за яких обґрунтованих підстав, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» проведено переговорну процедуру закупівлі вивезення побутових відходів (а.с. 102)

На запит від 18.07.2019 Бучанська міська рада надала Пояснення від 23.07.2019 №04-09/757 Щодо обґрунтування вибору переговорної процедури при закупівлі послуг ДК 021:00-5 Утилізація/видалення сміття та поводження зі сміттям (Вивезення твердих побутових відходів на території міста Буча) UА-2019-03-04-001491-b, у якому зазначила, що оскільки на території м. Буча за результатами конкурсу визначено тільки одного виконавця (ТОВ «Крамар ЕКО», то споживач послуг, в тому числі і Замовник-юридична особа позбавлений можливості отримати цю послугу від іншого суб`єкта господарювання і при здійсненні закупівлі застосовує переговорну процедуру відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме в зв`язку з відсутністю конкуренції на відповідному ринку договір про закупівлю за відсутністю альтернативи може бути укладено лише з одним постачальником (а.с. 103-104).

07.08.2019 Північний офіс Держаудитслужби, на підставі отриманої інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro опублікував Висновок про результати моніторингу закупівлі про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель Застосування переговорної процедури (а.с.14-16).

Не погоджуючись з вказаним висновком позивач звернувся до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Пунктом 1 Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.16 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи, затверджених наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 (далі - Офіси), у складі офісу утворюються як структурні підрозділи - управління.

Відповідно до п.4 Примірного положення про управління офісів Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (зі змінами), Управління є структурним підрозділом Західного офісу Держаудитслужби і при цьому управління відповідно до покладених на них завдань вносить керівництву офісу пропозиції щодо звернення до суду в інтересах держави. Відтак, бути стороною по справах забезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також при оскарженні дій працівників Управління, що входить до складу Західного офісу Держаудитслужби має саме офіс.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.93 №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (надалі - Закон №2939-ХІІ).

Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.15 №922-VIII «Про публічні закупівлі» .

За змістом статті 71 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106.

Пунктами третім - шостим Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86 в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка затвердила висновок про результати моніторингу закупівлі.

Частинами 1-3 статті 1 Закону України «Про електронний підпис» від 22 травня 2003 року № 852-IV (далі за текстом - Закон № 852-IV) передбачено, що електронний підпис - це дані в електронній формі, які додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язані та призначені для ідентифікації підписувача цих даних;

електронний цифровий підпис - це вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа;

засіб електронного цифрового підпису - програмний засіб, програмно-апаратний або апаратний пристрій, призначений для генерації ключів, накладення та/або перевірки електронного цифрового підпису.

Правове регулювання економічних та організаційних засад державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій в Україні визначає Закон України «Про природні монополії».

Метою цього Закону є забезпечення ефективності функціонування ринків, що перебувають у стані природної монополії, на основі збалансування інтересів суспільства, суб`єктів природних монополій та споживачів їх товарів.

Стаття 5 Закону регулює сфери діяльності суб`єктів природних монополій.

Відповідно до пункту 2 статті 5 Закону України «Про природні монополії» зведений перелік суб`єктів природних монополій ведеться Антимонопольним комітетом України на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Порядком, затвердженим Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р регулюється складання та ведення зведеного переліку суб`єктів природних монополій.

Цим Порядком визначається порядок складання та ведення Антимонопольним комітетом України (далі - Комітет) зведеного переліку суб`єктів природних монополій (далі - Зведений перелік) з метою виконання положень Закону України «Про природні монополії».

Відповідно до пункту 2 зведеного переліку включаються суб`єкти господарювання (юридичні особи), які виробляють (реалізують) товари на ринках, що перебувають у стані природної монополії та включені до реєстрів суб`єктів природних монополій у відповідних сферах органами, що здійснюють державне регулювання у сфері природних монополій.

Пункт 2 регулює Складання та ведення Зведеного переліку, яке здійснюються Комітетом на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій (далі - Реєстр) у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією,

що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Четвертим пунктом визначено , що внесення суб`єктів природних монополій до Зведеного переліку здійснюється Комітетом на підставі реєстрів, отриманих від:

Міністерства інфраструктури України (у сферах: користування залізничними коліями, диспетчерськими службами, вокзалами та іншими об`єктами інфраструктури, що забезпечують рух залізничного транспорту загального користування; управління повітряним рухом; спеціалізованих послуг транспортних терміналів, портів, аеропортів);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (у сферах: транспортування нафти і нафтопродуктів трубопроводами; транспортування природного і нафтового газу трубопроводами; розподілу природного і нафтового газу трубопроводами; зберігання природного газу в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами здійснення підприємницької діяльності зі зберігання природного газу (ліцензійними умовами); транспортування інших речовин трубопровідним транспортом; передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами; розподілу електричної енергії (передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг (у сфері: централізованого водопостачання та водовідведення; транспортування теплової енергії).

VI. Оцінка суду

Виходячи із змісту відзиву, судом встановлено що відповідач при винесенні оскаржуваного висновку посилається на порушення застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

1. Щодо твердження Позивача в адміністративному позові, що відповідно до Висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 06.08.2019 № 262 не зрозуміло, як саме, на думку контролюючого органу, позивач мав би підтвердити підстави застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі» суд зазначає наступне.

У адміністративному позові позивач зазначає, що в констатуючій частині висновку відповідачем вказано, що Бучанською міською радою не підтверджено наявність підстав для застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки відбір виконавця здійснювався на конкурсній основі, та позивач не може зрозуміти, як саме, на думку контролюючого органу, позивач мав би підтвердити підстави для застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі».

Законодавцем чітко визначено, що Закон України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад.

Метою зазначеного закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У абзаці 1 частини 1 статті 2 Закону № 922-VIII законодавцем чітко визначено, що Закон № 922-УІІІ застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт на 1,5 мільйона гривень.

Абзац 2 частини 1 статті 2 Закону № № 922-VIII визначає, що до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуг дорівнює або перевищує І мільйон гривень, а робіт 5 - мільйонів гривень.

Разом з тим, абз. 3 ч. 1 ст. 2 Закону № 922-VIII встановлює, що під час здійснення закупівлі товарі, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзаці другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених Законом № 922-VIII, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівлі, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язкового оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до ст. 10 Закону № 922-VIII.

Частиною 2 статті 2 Закону № 922-VIII чітко визначено, що умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно Законом № 922-VIII та/або Законом України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», крім випадків, передбачених Законом № 922-VIII, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до Закону № 922-УІІІ та/або до Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреби оборони».

Разом з тим, частини 3 та 4 зазначеної статті чітко визначають випадки, на які не поширюється дія Закону №922-VIII.

Частина 7 статті 2 Закону №922-VIII чітко регулює, що забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених Законом №922-VIII, та укладення договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених Законом №922-VIII. Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування Закону № 922-VIII.

Стаття 35 Закону №922-VIII регулює умови застосування переговорної процедури закупівлі.

Переговорна процедура закупівлі - це процедура, що використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю з учасником після проведення переговорів з одним або кількома учасниками.

Такі самі посилання містяться у рекомендаціях наданих Мінекономрозвитку України від 22 листопада 2016 року № 3302-06/37709-06, на які в адміністративному позові посилається позивач, що переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі наявності підстав, визначених у частині 2 ст. 35 Закону № 922-VIII.

Суд звертає увагу, що позивачем не доведено, а ні органу державного фінансового контролю, а ні в своєму адміністративному позові підстави застосування переговорної процедури, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону № 922-VIII.

Рекомендаційні роз`яснення Мінекономрозвитку України зазначають, що Закон № 922-VIII застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйонів гривень, до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Разом з тим, за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) замовник приймає рішення про намір укласти договір (ч. З ст. 35 Закону № 922-УІІІ).

Як зазначає в своєму рекомендаційному листі Мінекономрозвитку України від 22 листопада 2016 року № 3302-06/37709-06, на який в адміністративному позові посилається Позивач, але не зазначає, що в рекомендаціях також, визначено, що в пункті 14 Повідомлення про намір укласти договір піл час застосування переговорної процедури, ствердженого наказом Мінекономрозвитку від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форми документів у сфері публічних закупівель» замовник зазначає обгрунтування застосування переговорної процедури закупівлі (посилання на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування процедури закупівлі).

У залежності від предмета закупівлі, який визначається замовником відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 17 березня 2016 року №454, умови для застосування переговорної процедури закупівлі, замовник самостійно визначає документи, зокрема експертні, нормативні, технічні та інші, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону №922-VIII.

Відтак, посилання позивача на те, що відповідно до Висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 06.08.2019 № 262 не зрозуміло, як саме, на думку контролюючого органу, позивач мав би підтвердити підстави застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі» є необґрунтованими, оскільки Закон №922-VIII застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйонів гривень, до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень, а згідно плану закупівель Бучанської міської ради на 2019 рік заплановано 1560000,00 грн. для оплати послуг з вивезення твердих побутових відходів з території м. Буча, що є значно меншим ніж зазначено у п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі».

2. Щодо посилання Бучанської міської ради на Звіт Антимонопольного комітету України за результатами дослідження ринків послуг у сфері поводження з побутовими відходами, схваленого Антимонопольним комітетом України 11 січня 2018 року протоколом № 2 суд зазначає наступне.

Звіт - це належне інформування громадськості про підсумки діяльності, забезпечення належної прозорості та підзвітності відповідного органу виконавчої влади.

Таким чином, Антимонопольним комітетом України (далі за текстом - Комітет) та обласними територіальними відділеннями Комітету (далі за текстом - Відділення) проведено дослідження стану конкуренції ринків послуг у сфері поводження з побутовими відходами та діяльності суб`єктів господарювання, які діють на ринку послуг у сфері поводження з побутовими відходами, органів місцевої влади, на предмет дотримання ними законодавства про захист економічної конкуренції. Період проведення органами Комітету дослідження: 2015-2016 роки та перше півріччя 2017 року.

Метою дослідження ринків послуг у сфері поводження з побутовими відходами є: - запобігання, виявлення та припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції на ринках послуг у сфері поводження з побутовими відходами (твердими, великогабаритними та рідкими), - виявленнями причин та умов, що сприяють вчиненню порушень, та проявлених питань, які перешкоджають розвитку конкуренції на ринках послуг у сфері поводження з побутовими відходами.

За результатами дослідження регіональних ринків послуг у сфері поводження з побутовими відходами Комітетом у звіті констатовано наявність конкуренції на ринках поводження з твердими побутовими відходами на етапі проведення конкурсів органами місцевого самоврядування з визначенням виконавців послуг з вивезення твердих побутових відходів.

З метою сприяння вирішення зазначених у звіті проблем та недопущення порушені, законодавства про захист економічної конкуренції Комітет запропонував Кабінету Міністрів України доручити зацікавленим органам влади відповідно до їх повноважень розробиш та подати на затвердження: - проект змін до Законів України «Про відходи», «Про місцеве самоврядування» та «Про місцеві державні адміністрації» щодо усунення дублювання функцій органів влади та органів місцевого самоврядування, - проект змін до Порядку проведення конкурсу на надання послуг з вивезення побутових відходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 листопада 2011 року № 1173 «Питання надання послуг з вивезення побутових відходів», передбачивши зменшення терміну (строку), протягом якого виконавець має право надавати послуги з вивезення побутових відходів, та посилення відповідальності організаторами конкурсу у разі його не проведення, - порядок формування тарифів за кожною окремою операцією поводження з побутовими відходами та кожним видом побутових відходів, - порядок формування та встановлення тарифів на послуги з захоронення та перероблення побутових відходів для суб`єктів господарювання - не ліцензіатів НКРЕКП, - порядок надання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, а також вичерпний перелік документів, які суб`єкту господарювання необхідно подати для його одержання, - проект нормативного акту, який би чітко визнавав особливості правовідносин у процесі впровадження роздільного збирання побутових відходів. Відтак, суд вважає посилання позивача на Звіт Антимонопольного комітету України за результатами дослідження ринків послуг у сфері поводження з побутовими відходами, схваленого Антимонопольним комітетом України 11 січня 2018 року протоколом № 2 таким, що суперечить нормам чинним нормам законодавства, оскільки як вже зазначалось судом, та не заперечувалось сторонами провадження у судовому засіданні, під час проведення конкурсу на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча запрошеними учасниками конкурсу з визначення виконавця послуг з вивезення твердих доходів по м. Буча: ТОВ «Крамар ЕКО» та ТОВ «БП-Термінал». Учасник конкурсу ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився.

Тобто, після проведення голосування а прийнятого рішення, виходячи з змісту адміністративного позову, переможець ТОВ «Крамар ЕКО» для споживачів послуг набув структурних ознак монопольного (домінуючого) становища на ринку послуг з вивезення побутових відходів у визначених територіальних межах в м. Буча, а отже в даному випадку має місце відсутність конкуренції на відповідному ринку, в наслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником ТОВ «Крамар ЕКО», за відсутності при цьому альтернативи, відтак має місце застосування саме переговорної процедури закупівлі, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Публічні закупівлі».

В той же час, стаття 5 Закону України «Про природні монополії» визначає, що зведений перелік суб`єктів природних монополій ведеться Антимонопольним комітетом України на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формується національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг.

Відповідно до Порядку, Затвердженого Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р складання та ведення зведеного переліку суб`єктів природних монополій регулюється здійснюються Комітетом на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Внесення суб`єктів природних монополій до Зведеного переліку здійснюється Комітетом на підставі реєстрів, отриманих від:

Міністерства інфраструктури України (у сферах: користування залізничними коліями, диспетчерськими службами, вокзалами та іншими об`єктами інфраструктури, що забезпечують рух залізничного транспорту загального користування; управління повітряним рухом; спеціалізованих послуг транспортних терміналів, портів, аеропортів);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (у сферах: транспортування нафти і нафтопродуктів трубопроводами; транспортування природного і нафтового газу трубопроводами; розподілу природного і нафтового газу трубопроводами; зберігання природного газу в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами здійснення підприємницької діяльності зі зберігання природного газу (ліцензійними умовами); транспортування інших речовин трубопровідним транспортом; передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами; розподілу електричної енергії (передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг (у сфері: централізованого водопостачання та водовідведення; транспортування теплової енергії).

Із наведених норм Закону України «Про природні монополії» а також відповідно до Порядку, Затвердженого Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р чітко випливає, що законодавцем не уповноважено Бучанську міську раду вести зведений перелік реєстрів суб`єктів природніх монополій та контролювати їх.

3. Щодо твердження позивача, що висновок органу державного Фінансовою контролю, не містить жодних відміток про його затвердження керівником органу ДФС або заступником, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01 червня 2018 року № 654/32106 (далі за текстом - Порядок; висновок складається у формі електронного документа га заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторинг) закупівлі, затвердженого Порядком.

Згідно п. 5 Порядку висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Частинами 1-3 статті 1 Закону України «Про електронний підпис» від 22 травня 2003 року № 852-1V передбачено, що електронний підпис - це дані в електронній формі, які додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язані та призначені для ідентифікації підписувача цих даних;

електронний цифровий підпис - це вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа;

засіб електронного цифрового підпису - програмний засіб, програмно-апаратний або апаратний пристрій, призначений для генерації ключів, накладення та/або перевірки електронного цифрового підпису.

Відтак, як встановлено судом, Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019 за змістом та формою відповідає вимогам частини сьомої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» та Наказу №86.

Аналізуючи наведені норми законодавства, суд погоджується з контролюючим органом, що перераховані норми, на які позивач робить посилання у відповіді на відзив а також відповіді на додаткові пояснення відповідача не уповноважують Бучанську міську раду самостійно визначати монопольне (домінуюче) становище суб`єкта господарювання.

Визначити ТОВ «Крамар Еко» переможцем конкурсу, за ознаками монопольного (домінуючого) становища на ринку послуг з вивезення побутових відходів у визначених територіальних межах м. Буча у Бучанської міської ради відсутні, оскільки визначені повноваження належать виключно Антимонопольним комітетом України.

Як вже зазначено судом позивачем не доведено, підстави застосування переговорної процедури, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону № 922-VIII.

Посилання позивача на те, що відповідно до Висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 06.08.2019 № 262 не зрозуміло, як саме, на думку контролюючого органу, позивач мав би підтвердити підстави застосування переговорної процедури закупівлі згідно п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі» є необґрунтованими, оскільки Закон №922-VIII застосовується до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйонів гривень, до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень, а згідно плану закупівель Бучанської міської ради на 2019 рік заплановано 1560000,00 грн. для оплати послуг з вивезення твердих побутових відходів з території м. Буча, що є значно меншим ніж зазначено у п. 2 ч. 2 ст. 35 Закону «Про публічні закупівлі».

Судом встановлено, що Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Організація проведення конкурсу на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча віднесено до компетенції Бучанської міської ради відповідно до Положення про порядок проведення конкурсу на надання послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча (а.с. 26-33).

Відповідно до Протоколу №1 засідання комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча, запрошеними учасниками конкурсу з визначення виконавця послуг з вивезення твердих доходів по м. Буча: ТОВ «Крамар ЕКО» та ТОВ «БП-Термінал». Учасник конкурсу ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився.

Після проведення вищезазначеного конкурсу та прийнятого рішення, яким ТОВ «Крамар ЕКО» визначено переможцем конкурсу виконавцем послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча більшістю голосів «За» у кількості 7 голосів.

Як вже зазначалось судом, та підтверджується сторонами провадження у судовому засіданні, під час проведення конкурсу на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча запрошеними учасниками конкурсу з визначення виконавця послуг з вивезення твердих доходів по м. Буча: ТОВ «Крамар ЕКО» та ТОВ «БП-Термінал». Учасник конкурсу ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився.

Тобто, після проведення голосування а прийнятого рішення, виходячи з змісту адміністративного позову, переможець ТОВ «Крамар ЕКО» для споживачів послуг набув структурних ознак монопольного (домінуючого) становища на ринку послуг з вивезення побутових відходів у визначених територіальних межах в м. Буча, а отже в даному випадку має місце відсутність конкуренції на відповідному ринку, в наслідок чого договір про закупівлю може бути укладено лише з одним постачальником ТОВ «Крамар ЕКО», за відсутності при цьому альтернативи, відтак має місце застосування саме переговорної процедури закупівлі, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Публічні закупівлі».

В той же час, стаття 5 Закону України «Про природні монополії» визначає, що зведений перелік суб`єктів природних монополій ведеться Антимонопольним комітетом України на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формується національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг.

Відповідно до Порядку, Затвердженого Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р складання та ведення зведеного переліку суб`єктів природних монополій регулюється здійснюються Комітетом на підставі реєстрів суб`єктів природних монополій у сфері житлово-комунального господарства, що формуються національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг, а в інших сферах, в яких діють суб`єкти природних монополій, - національними комісіями регулювання природних монополій у відповідній сфері або органами виконавчої влади, що здійснюють функції такого регулювання до створення зазначених комісій.

Внесення суб`єктів природних монополій до Зведеного переліку здійснюється Комітетом на підставі реєстрів, отриманих від:

Міністерства інфраструктури України (у сферах: користування залізничними коліями, диспетчерськими службами, вокзалами та іншими об`єктами інфраструктури, що забезпечують рух залізничного транспорту загального користування; управління повітряним рухом; спеціалізованих послуг транспортних терміналів, портів, аеропортів);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (у сферах: транспортування нафти і нафтопродуктів трубопроводами; транспортування природного і нафтового газу трубопроводами; розподілу природного і нафтового газу трубопроводами; зберігання природного газу в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами здійснення підприємницької діяльності зі зберігання природного газу (ліцензійними умовами); транспортування інших речовин трубопровідним транспортом; передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами; розподілу електричної енергії (передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами);

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг (у сфері: централізованого водопостачання та водовідведення; транспортування теплової енергії).

Із наведених норм Закону України «Про природні монополії» а також відповідно до Порядку, Затвердженого Розпорядженням Антимонопольного комітету України від 28.11.2012 №874-р чітко випливає, що законодавцем не уповноважено Бучанську міську раду вести зведений перелік реєстрів суб`єктів природніх монополій та контролювати їх.

Визначити ТОВ «Крамар Еко» переможцем конкурсу, за ознаками монопольного (домінуючого) становища на ринку послуг з вивезення побутових відходів у визначених територіальних межах м. Буча у Бучанської міської ради відсутні, оскільки визначені повноваження належать виключно Антимонопольному комітету України.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що сформувавши 07.08.2019 в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO висновок відповідач діяв правомірно, посилаючись на порушення застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі».

VII. Висновок суду

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку, що відповідач у спірних відносинах діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надані.

Доводи позивача щодо необгрунованості та невідповідності спірного висновку вимогам чинного законодавства спростовані під час судового розгляду справи.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Бучанської міської ради повністю.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належним чином виконав обов`язок щодо доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

VIII. Розподіл судових витрат

Відповідно до частини п`ятої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а доказів понесення ним судових витрат суду не надано, судові витрати у цій частині стягненню з позивача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 02 грудня 2019 р.