Справа № 420/5622/19
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5622/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання Мельника Ю.В.,

представника позивача Бобир Л.В. (за ордером),

представника відповідача Хлистуна Р.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича про визнання протиправним та скасування постанови №574/19 від 25.07.2019 року та скасування припису від 04.07.2019 року,-

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 25 вересня 2019 надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в якому позивачка просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №574/19 від 25.07.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за п.8 ст.96 КУпАП;

- скасувати винесений 04.07.2019 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради припис про усунення порушень вимог законодавства, як такий що не видавався;

- стягнути з відповідача всі понесені позивачем судові витрати.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Позивачка зазначає, що Управлінням ДАБК ОМР не дотримано процедури проведення перевірки передбаченою Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року, а саме: відповідач позбавив позивачку права перевіряти наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки; бути присутньою під час здійснення заходів нагляду; отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного головним інспектором будівельного нагляду за результатами перевірки.

Позивачка вважає, що недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, а саме порушення права позивачки бути присутньою під час проведення перевірки, отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки, подавати зауваження або заперечення на акт перевірки та надавати пояснення є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки.

Також, позивачка наголошує на тому, що ані протокол про адміністративне правопорушення від 04.07.2019 року, ані акт перевірки, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за №001224 від 04.07.2019 року, ані припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №426/19 від 04.07.2019 року позивачка не отримувала.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 30 вересня 2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування постанови №574/19 від 25.07.2019 року та скасування припису від 04.07.2019 року - залишено без руху та надано позивачці 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачка усунула недоліки позовної заяви, у зв`язку з чим ухвалою суду від 16 жовтня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Перше судове засідання по справі призначено на 05 листопада 2019 року.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року, судом залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року, судом витребувано:

1) у ОСОБА_1 належним чином засвідчені копії:

- технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду від 14.12.2006 року розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;

- доказів на підтвердження права власності на житловий будинок та гараж, які розташовані за адресою:

АДРЕСА_2 ) з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65000, ) у повному обсязі належним чином засвідчені копії матеріалів позапланової перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі:

- докази направлення та отримання: акту №001224 від 04.07.2019 року, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ч.8 ст.96 КУпАП від 04.07.2019 року; припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №426/19 від 04.07.2019 року; постанови №574/19 від 25.07.2019 року по справі про адміністративне правопорушення;

- положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради;

- посадову інструкцію головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича;

- докази на підтвердження повноважень в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва Олександра Робертовича.

27 листопада 2019 року, ухвалою суду на місці, яка була занесена до протоколу судового засідання судом приєднано до матеріалів справи відзив Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на адміністративний позов (вхід. №ЕП/8622/19 від 08.11.2019 року) з додатками.

Позиція відповідача обґрунтовується наступним

Відповідач не погоджується із заявленими позовними вимогами ОСОБА_1 та зазначає, що при проведені моніторингу Суворовського району міста Одеси, головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Михайленко Є.М. було виявлено факт виконання самочинних робіт з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Четверта, 19.

Управління ДАБК ОМР зазначає, що згідно з даними Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, станом на 24.06.2019 року була відсутня інформація щодо дозвільних документів на виконання будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту за вищевказаною адресою.

Під час проведення перевірки встановлено, що за адресою: м. Одеса, вул. Четверта, 19 виконано будівельно-монтажні роботи з реконструкції житлового будинку під літ. «Б» (відповідно до технічного паспорту) шляхом прибудови приміщень першого поверху до існуючого будинку. Також на території подвір`я збудовано будівлю гаражу (матеріал стін - газобетон). При цьому, як зазначив відповідач, проектну документацію на виконання будівельних робіт, документи, які посвідчують право власності або користування земельною ділянкою, документи, які дають право виконувати будівельні роботи, на момент перевірки, позивачкою надані не були.

Відповідач також посилається на те, що на момент проведення перевірки встановлено, що за адресою: м. Одеса, вул. Четверта, 19 самочинно реконструйований об`єкт експлуатується для проживання та господарювання. На об`єкті встановлені система опалення та меблі. При цьому, позивачкою не було надано документи, які підтверджують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, відповідач зазначає, що за результатами проведеної позапланової перевірки встановлено, що позивачкою експлуатується самочинно реконструйований житловий будинок (літ. «Б» згідно з технічним паспортом) та самочинно збудована будівля гаражу, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та не прийняті до експлуатації, чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року.

Враховуючи виявлені в ході проведення позапланової перевірки порушення, Управлінням ДАБК ОМР складено: акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №001224 від 04.07.2019 року; протокол про адміністративне правопорушення відповідно до частини 8 статті 96 КУпАП від 04.07.2019 року; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №426/19 від 04.07.2019 року.

Відповідач зазначає вище вказані документи були направлені на адресу позивачки відповідно до Порядку №553, рекомендованим поштовим відправленням №441. Однак, вказане поштове відправлення було повернуто за зворотною адресою, у зв`язку з закінченням терміну зберігання.

Таким чином, відповідач вважає, що Управління ДАБК ОМР діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

У судовому засіданні 03 грудня 2019 року представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив позов задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила суд в задоволенні позову відмовити, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву.

Головний спеціаліст інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленко Євген Миколайович позовні вимоги ОСОБА_1 не визнав та просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Відзив на позовну заяву не надав.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиція позивача та позиція відповідачів, перевіривши їх доказами, судом встановлені наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 15 січня 2007 року по справі №2-780/07 визнано за ОСОБА_1 право власності на самочинно побудовані одноповерхові жилі будівлі, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , під літерами «А», «Б», які складаються з: 1-1 коридору площею 5,0 кв.м., 1-2 жилою площею 10,3 кв.м., 1-3 жилою площею 17,7 кв.м., 1-4 жилою площею 8,1 кв.м., 1-5 кухня площею 10,8 кв.м., 1-6 санвузлу площею 5,1 кв.м., 2-1 коридор площею 4,4 кв.м., 2-2 жила площа 10,3 кв.м., 2-3 жила площа 14,1 кв.м., а всього загальна площа складає 85,8 кв.м., жила площа 60,5 кв.м., а також надвірні споруди під літерами: «В, Г, З» - сараї, «Е» - літня кухня, «Ж» - вбиральня, побудовані на земельній ділянці 1051 кв.м. (а.с.22).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, ОСОБА_1 є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.141-142).

24 червня 2019 року від головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленка Є.М. до в.о. начальника Управління ДАБК ОМР Авдєєва О.Р. надано службову записку, в якій викладено прохання надати дозвіл на проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована в Управлінні ДАБК ОМР за вх. №01-18/372 и/в 24 червня 2019 року (а.с.136).

Виконуючим обов`язки начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. 02 січня 2019 року прийнято наказ №01-13/1ДАБК «Про організацію проведення позапланових перевірок у І півріччі 2019 року» (а.с.136а).

На підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/1ДАБК від 02 січня 2019 року та виявлення факту самочинного будівництва (службова записка №01-18/372-и/в від 24 червня 2019 року), 25 червня 2019 року заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Якименко Русланом Костянтиновичем видано направлення для проведення позапланового заходу №001224 (а.с.137).

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, 04 липня 2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленко Євгеном Миколайовичем складено Акт №001224 від 04 липня 2019 року (а.с.73-87).

В розділі VIII Акта №001224 від 04 липня 2019 року, головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Михайленко Є.М. зазначено: «…Таким чином, за результатами проведеної позапланової перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 експлуатує самочинно реконструйований житловий будинок (літ. «Б» згідно з технічним паспортом) та самочинно збудовану будівлю гаражу, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , які не прийняті до експлуатації, що є порушенням вимог ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року».

На останній сторінці Акта №001224 від 04 липня 2019 року зазначено: «від підписання відмовились, примірник Акта надіслано Укрпоштою 08.07.2019 року №441».

В подальшому, головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленко Є.М. складено Протокол від 04 липня 2019 року «Про адміністративне правопорушення» (а.с.88-92).

В Протоколі зазначено, що відповідальність за встановлені в Акті позапланової перевірки порушення, передбачена ч.8 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також те, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 18 липня 2019 року о 15 год. 00 хв. у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за адресою: 65009, Одеська область, м. Одеса, вул. Черняховського, 6 каб.322.

На останній сторінці Протоколу зазначено: «від підписання відмовились»; «від отримання другого примірнику протоколу відмовились».

04 липня 2019 року за результатами позапланової перевірки, головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленко Є.М. видано Припис «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» (а.с.93-96).

У вказаному Приписі вимагається усунути порушення вимог містобудівного законодавства шляхом отримання документів, які свідчать про готовність об`єкта до експлуатації або привести житловий будинок до попереднього стану відповідно до рішення суду №2-1780 від 15.01.2007 року та технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду від 14.12.2006 року в термін до 05.08.2019 року.

На останній сторінці Припису зазначено: «від підписання та отримання відмовились, примірник Припису надіслано Укрпоштою 08.07.2019 року №441».

Примірники Акта №001224 від 04 липня 2019 року, Протоколу від 04.07.2019 року «Про адміністративне правопорушення» та Припису від 04 липня 2019 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» направлені ОСОБА_1 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за адресою: АДРЕСА_3 , проте не вручені позивачці під час доставки та повернуті Управлінню ДАБК ОМР за закінченням встановленого строку зберігання, що підтверджується довідкою Укрпошти ф.20 та конвертом (а.с.97-98).

В Протоколі від 04.07.2019 року, зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 18 липня 2019 року о 15 год. 00 хв.

В листі за №01-18/372и/в від 19.07.2019 року, Управління ДАБК ОМР, ОСОБА_2 М ОСОБА_3 повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення було призначено на 18.07.2019 року о 15 год. 00 хв. у приміщенні Управління. Керуючись положеннями ст.277 та ст.268 КУпАП, у зв`язку з відсутністю позивачки та відсутністю доказів вручення матеріалів перевірки, розгляд справи про адміністративне правопорушення повторно призначено на 25.07.2019 року о 15 год. 30 хв. у приміщенні Управління (а.с.138).

Лист за №01-18/372и/в від 19.07.2019 року направлено ОСОБА_1 рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за адресою: АДРЕСА_3 , проте не вручений позивачці під час доставки та повернуті Управлінню ДАБК ОРМ за закінченням встановленого строку зберігання, що підтверджується довідкою Укрпошти ф.20 та копією конверту, які наявні в матеріалах справи (а.с.139-140).

25 липня 2019 року, в.о. начальника Управління ДАБК ОМР Авдєєвим О.Р. прийнято Постанову по справі про адміністративне правопорушення №574/19, якою визнано ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , (фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ), реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 8 статті 96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. (а.с.99-103).

Постанова №574/19 від 25.07.2019 року отримана особисто ОСОБА_1 07 серпня 2019 року, що підтверджується підписом позивачки в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с.104).

Позивачка, не погоджуючись з прийнятою Постановою №574/19 від 25.07.2019 року та Приписом від 04.07.2019 року, вважаючи їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернулась з даними адміністративним позовом до суду.

Джерела права

Відповідно до п.1.1. Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради №3043-VII від 21.03.2018 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наділено відповідними повноваженнями щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в межах м. Одеси.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон №3038-VI).

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.31 Закону №3038-VI, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.36 Закону №3038-VI, виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до частини 1 статті 41 вказаного Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

12 липня 2018 року в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради затверджено посадову інструкцію головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича.

Згідно п.2.1.посадової інструкції, ОСОБА_4 здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Одеса, зокрема в Малиновському та Суворовському районах міста.

Відповідно до п.3.1. посадової інструкції, головний спеціаліст відділу для виконання покладених на нього завдань під час перевірки має право:

1) безперешкодного доступу до місця будівництва об`єкта та до прийнятих в експлуатацію об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, що не відповідають вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у випадках передбачених законодавством, паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити згідно із законодавством перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил;

6) отримувати від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

7) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

8) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки;

9) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за здійсненням заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Згідно п.1 ч.3 ст.41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі Порядок №553).

Частиною 2 пункту 1 Порядку №553 закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п.п.7, 9 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пп.1 п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Згідно п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 15-17 Порядку №553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під-час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до п.3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво» (далі - ДБН А.2.2-3-2014):

будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва;

об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури;

реконструкція перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Відповідно до п. 3.17 ДБН А.2.2-3-2014, проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно п.4.8 ДБН А.2.2-3-2014, проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Відповідно до п.3.15 ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ», використання об`єкта за функціональним призначенням (з проведенням необхідних заходів щодо збереження стану конструкцій), за якого він здатен виконувати задані функції, зберігаючи значення параметрів, встановлені вимогами технічної документації.

Висновки суду

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги і заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

Як було встановлено судом, при проведенні моніторингу Суворовського району міста Одеси, головним спеціалістом відділу №2 ОСОБА_4 М. було виявлено факт виконання самочинних робіт з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що також підтверджується фотофіксацією вказаного об`єкта (а.с.146), а саме: позивачка експлуатує самочинно реконструйований житловий будинок (літ. «Б» згідно з технічним паспортом) шляхом прибудови приміщень першого поверху до існуючого будинку та самочинно збудовану будівлю гаражу, які розташовані за вищевказаною адресою та не прийняті в експлуатацію.

Аналіз фотофіксації зазначеного об`єкту та технічного паспорту на житловий будинок індивідувального житлового фонду за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.148-152), дає підстави стверджувати про наявність самочинно реконструйованого житлового будинку та самочинно збудованої будівлі гаражу.

При цьому, будь-яких доказів на спростування факту наявності самочинних робіт з реконструкції житлового будинку за вказаною адресою, ані відповідачу, ані до суду під час розгляду даної справи, позивачем не надано.

Так само, позивачем на надано жодного доказу на підтвердження прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка, в обґрунтування позовних вимог наголошує тільки на тому, що відповідач не дотримав процедури проведення перевірки, встановленої Порядком №553, а саме: відповідач позбавив позивачку права перевіряти наявність у головного інспектора будівельного нагляду службового посвідчення, направлення на проведення перевірки; бути присутньою під час здійснення заходів нагляду; отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного головним інспектором будівельного нагляду за результатами перевірки.

Судом було встановлено, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/1ДАБК від 02 січня 2019 року та виявлення факту самочинного будівництва (службова записка №01-18/372-и/в від 24 червня 2019 року), 25 червня 2019 року заступником начальника управління начальником інспекційного відділу №1 Якименко Русланом Костянтиновичем видано головному спеціалісту інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленку Євгену Миколайовичу направлення для проведення позапланового заходу №001224 (а.с.137).

Згідно абз.11 п.7 Порядку №553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

В обґрунтування позову, ОСОБА_1 , зокрема посилається на те, що позапланову перевірку було проведено без участі власника оселі, однак, з матеріалів справи вбачається, що під час зазначеної перевірки за участю позивачки та у присутності її зятя, позивачкою було надано перевіряючому: копію рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 15.01.2007 року по справі №2-1780; ідентифікаційний номер облікової картки платника податків; паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_1 ; технічний паспорт на житловий будинок індивідуального житлового фонду від 14.12.2006 року, що не зміг спростувати представник позивача в судовому засіданні.

Таким чином, суд доходить до висновку, що позивачем було допущено головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленка Є.М. до проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , а тому суд критично відноситься до тверджень позивачки про ненадання перевіряючим службового посвідчення та направлення на проведення перевірки, а так само і відсутність позивачки під час здійснення позапланового заходу.

До того ж, суд зазначає, що наявність у позивачки рішення Суворовського районного суду м. Одеси №2-1780 від 15.01.2007 року, яким визнано право власності за ОСОБА_1 на самочинно побудовані одноповерхові жилі будівлі за адресою: АДРЕСА_1 не спростовує висновок контролюючого органу про наявність факту прибудови приміщень першого поверху до існуючого будинку та збудованої будівлі гаражу, що підтверджується фітофіксацією зазначеного об`єкта та копією технічного паспорту, які наявні в матеріалах адміністративної справи (а.с.146, 148-152).

З приводу твердження позивачки, що вона не знала про проведення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.

Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Абзацами першим, десятим та одинадцятим пункту 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

У відповідності до пункту 12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Аналіз викладених норм дає підстави стверджувати, що ані приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 лютого 2019 року по справі №813/578/17.

На підставі аналізу викладених фактів у позові та долучених представником позивача документів, судом встановлено, що на об`єкті позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , перевіряючий був допущений позивачкою до перевірки, у супроводі її зятя, провівши огляд зазначеного об`єкта та отримавши документи. Враховуючи викладене, суд критично відноситься до твердження представника позивача, що позапланова перевірка проводилась без участі ОСОБА_1 .

Також, системний аналіз Порядку №533 дає підстави вважати, що у разі не використання суб`єктом містобудування прав, передбачених п.13 такого Порядку, не можна визнати такі порушення безумовною підставою для скасування рішення органу контролю, прийнятого за наслідками проведених заходів, оскільки ці недоліки не можуть нівелювати факт встановлених правопорушень у сфері містобудування, які виявлені під час перевірки, та вплинути на результат встановленого правопорушення.

При цьому, суб`єкт містобудування не позбавлений права подавати в суді свої пояснення, зауваження або заперечення до актів перевірки, протоколів, складених інспекцією за результатами перевірки, під час розгляду спору про скасування постанов щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 травня 2018 року по справі №815/1540/14.

Таким чином, суд критично відноситься до твердження позивачки щодо неповідомлення її про проведення позапланової перевірки, а так само і не розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку, оскільки доказів на підтвердження зазначеного факту позивачкою не надано.

Як було встановлено судом, за результатами позапланового заходу, головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленко Євгеном Миколайовичем складено: Акт №001224 від 04.07.2019 року; Протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ч.8 ст.96 КУпАП від 04.07.2019 року; Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №426/19 від 04.07.2019 року.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

На виконання вимог Порядку №533 та у зв`язку з відмовою позивачки від отримання Акту, Протоколу та Припису, зазначені документи були скеровані ОСОБА_1 на фактичну адресу місця проживання: АДРЕСА_3 , рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (№441). Однак, вказане поштове відправлення було повернуто за зворотною адресою, у зв`язку з закінченням терміну зберігання, що підтверджується копією конверту, який наявний в матеріалах справи (а.с.97).

Згідно листа за №01-18/372и/в від 19.07.2019 року, Управління ДАБК ОМР повідомило ОСОБА_1 , що розгляд справи про адміністративне правопорушення було призначено на 18.07.2019 року о 15 год. 00 хв. у приміщенні Управління. Керуючись положеннями ст.277 та ст.268 КУпАП, у зв`язку з відсутністю позивачки та відсутністю доказів вручення матеріалів перевірки, розгляд справи про адміністративне правопорушення повторно призначено на 25.07.2019 року о 15 год. 30 хв. у приміщенні Управління (а.с.138).

Таким чином, суд погоджується з твердженням представника Управління ДАБК ОМР, що відповідачем вжито всі вичерпні заходи з метою належного повідомлення ОСОБА_1 як про наявність Акту №001224 від 04.07.2019 року, Протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ч.8 ст.96 КУпАП від 04.07.2019 року та Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №426/19 від 04.07.2019 року, так і про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що підтверджується належними доказами, наявними в матеріалах справи.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відсутність порушень Управлінням ДАБК Одеської міської ради процедури проведення позапланової перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 , а тому позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича про визнання протиправним та скасування постанови №574/19 від 25.07.2019 року та скасування припису від 04.07.2019 року задоволенню не підлягають.

Крім того, суд зазначає, що після допуску головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича на об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_5 . Одеса для проведення позапланової перевірки, позивачка та її зять усвідомлювали характер та можливі наслідки позапланового заходу, який здійснювався посадовою особою Управління ДАБК ОМР. При цьому, враховуючи вік позивачки 81 рік, згідно копії паспорту (а.с.143) та наявну в матеріалах справи довіреність від 16 лютого 2011 року на представництво інтересів позивачки, вона мала можливість через свого повноважного представника діяти в напрямку з`ясування в Управлінні ДАБК Одеської міської ради результатів позапланового заходу здійсненого 26.06.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління ДАБК ОМР Михайленко Є.М. Проте, ані уповноважена за довіреністю від 16.02.2011 року особа ОСОБА_5 , ані позивачка цього не зробили. З урахуванням цього, суд дійшов до обґрунтованого висновку, що позивачка усвідомлюючи наявність порушень щодо експлуатації самочинно реконструйованого житлового будинку та самочинно збудованої будівлі гаражу, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та які не прийняті в експлуатацію, не оскаржуючи, при цьому, ані Постанову №574/19 від 25.07.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, ані Припис від 04.07.2019 року «Про усунення порушень вимог законодавства» по суті, звернулась до суду з вимогою про скасування зазначених Постанови та Припису тільки з підстав порушення процедури проведення позапланової перевірки.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 травня 2018 року по справі №815/1540/14, в якій зазначено, що суб`єкт містобудування не позбавлений права подавати в суді свої пояснення, зауваження або заперечення до актів перевірки, протоколів, складених інспекцією за результатами перевірки, під час розгляду спору про скасування постанов щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.72 та ч.2 ст.73 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, на підставі ст.8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст.9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича про визнання протиправним та скасування постанови №574/19 від 25.07.2019 року та скасування припису від 04.07.2019 року задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача головного спеціаліста інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленка Євгена Миколайовича про визнання протиправним та скасування постанови №574/19 від 25.07.2019 року та скасування припису від 04.07.2019 року - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили, згідно ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено та підписано суддею 05 грудня 2019 року.

Суддя С.О. Cтефанов

.