Справа № 160/7066/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року Справа № 160/7066/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кучми К.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Криворізька південна об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про стягнення податкового боргу, -
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що за відповідачем рахується податковий борг на загальну суму 2 824 515,79 грн. Втім, спірна сума податкового боргу залишається несплаченою на момент звернення до суду з даним позовом.
Сторони в судове засідання своїх представників не направили, про день та час його проведення повідомлялися належним чином.
До суду 27.11.2019 року від представника позивача надійшло клопотання, в якому зазначено, що пояснення відповідача щодо сплати 5 000 грн. по земельному податку, 6 000 грн. по ПДВ, 4100 грн. по податку на нерухоме майно є необґрунтованими, оскільки ці сплати є незначними та пішли на погашення заборгованості минулих періодів, а сума податкового боргу значно зросла, що підтверджується зведеною інтегрованою карткою платника податків. Посилання відповідача на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.04.2018 року у справі № 804/8091/17 є недоцільними, оскільки сам платник податків декларував зобов`язання по земельному податку, та вразі перерахування податкового боргу за податковим повідомленням-рішенням має право на його оскарження в судовому порядку. Також просив суд розглядати справу за його відсутності в порядку письмового провадження, на задоволенні позову наполягав у повному обсязі.
До суду 23.10.2019 року від відповідача надійшов відзив на уточнену позовну заяву, в якому зазначено, що рішенням Криворізької міської ради від 12.07.2017 року № 1862 встановлені ставки земельного податку на території міста Кривого Рогу. Додатком № 1 до вказаного рішення встановлена ставка податку у розмірі 0,03 % згідно виду цільового призначення земель, з будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки, оскільки ПАТ «Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом» є науковим закладом. Згідно з п.3.1. Статуту відповідача - Товариство утворено з метою отримання прибутку за рахунок проведення науково-дослідних та проектно-конструкторських робіт, предметом діяльності Товариства згідно з КВЕД є дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природних і технічних наук (п.3.2. Статуту).
Крім того, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.04.2018 року у справі № 804/8091/17 рішення Криворізької міської ради від 12.07.2017 року № 1862 визнано протиправним та нечинним в частині положень Додатку 1 до зазначеного рішення. Відповідачем також платіжним дорученням № 1494 від 23.09.2019 року сплачено у рахунок погашення заборгованості по ПДВ 6 000 грн., платіжним дорученням № 1406 від 21.08.2019 року сплачено податок на землю у сумі 5 000 грн., платіжним дорученням № 1496 від 25.09.2019 року сплачено податок на землю 4 100 грн., а всього сплачено до бюджету сума податків у сумі 15 100 грн., однак, позивачем вказані сплати не нараховано. За таких обставин, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити.
Третя особа в судове засідання також свого представника не направила, про місце та час його проведення була повідомлена належним чином, будь-яких пояснень щодо предмету даного спору на адресу суду до теперішнього часу не надіслала.
Згідно з ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Частиною 9 ст.205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Керуючись приписами статей 194, 205 КАС України, суд ухвалив розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом також встановлено, що станом на 27.11.2019 року в інтегрованих картках ПАТ «Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом» обліковується податковий борг на загальну суму 2 824 515,79,12 грн., а саме: по податку на додану вартість (код платежу 30 14060100) - 834730,04 грн., по податку на нерухоме майно (код платежу 18010401) - 344 960,63 грн., по земельному податку (код платежу 18010500) - 1 636 566,12 грн., по податку на прибуток - 8 259 грн.
Штрафні санкції по земельному податку виникли у зв`язку з наступним.
Податковий борг по податку на нерухоме майно у загальній сумі 344 960,63 грн. виник внаслідок несплати платником податків у встановлені терміни самостійно задекларованих грошових зобов`язань, донарахувань контролюючого органу та пені утворений у зв`язку з наступним.
Штрафні санкції по податку на нерухоме майно утворилися у зв`язку з наступним.
Відповідно до п.286.5. ст.286, п.58.2. ст.58 ПК України відповідачу зазначені податкові повідомлення-рішення надіслані засобами поштового зв`язку за місцем реєстрації платника рекомендованим листом з повідомленням про вручення, які повернуті поштою до податкового органу з поміткою «за закінченням терміну зберігання».
Так, на виконання вимог ст.59 ПК України, 07.11.2008 р. та 11.12.2008 р. податковим органом були винесені податкові вимоги форми «Ю1» та «Ю2» №1/635 та №2/736, які вручені посадовій особі відповідача 11.11.2008 р. та 16.12.2008 р. відповідно.
З огляду на положення п.42.2. ст.42, п.58.3. ст.58 ПК України таке поштове відправлення вважається врученим належним чином. Однак, податковий борг залишається несплаченим, тому підлягає стягненню в судовому порядку.
Згідно із ч.1 ст.67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до положень ст.41 ПК України контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.
У складі контролюючих органів діють підрозділи податкової міліції.
Органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється.
За статтею 61 ПК України податковий контроль це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.
Згідно з пп.54.3.3. п.54.3. ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
За п.57.3. ст.57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1. - 54.3.6. пункту 54.3. статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.
Пунктом 58.1. ст.58 ПК України визначено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:
невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;
завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;
заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки.
Відповідно до пп.14.1.39. п.14.1. ст.14 ПК України грошове зобов`язання платника податків сума коштів, яку платник повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію.
Згідно із пп.14.1.175. п.14.1. ст.14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.
В силу п.59.1. п.59.3. п.59.4. п.59.9. ст.59 ПК України у разі, коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.
Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.
Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.
У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
За п.87.1. п.87.2. п.87.11. ст.87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.
Сплата грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.
Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
Орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.
Як було зазначено вище, представник позивача письмово зазначив у своєму клопотанні, що пояснення відповідача щодо сплати 5 000 грн. по земельному податку, 6 000 грн. по ПДВ, 4100 грн. по податку на нерухоме майно є необґрунтованими, оскільки ці сплати є незначними та пішли на погашення заборгованості минулих періодів, а сума податкового боргу значно зросла, що підтверджується зведеною інтегрованою карткою платника податків. Посилання відповідача на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.04.2018 року у справі № 804/8091/17 є недоцільними, оскільки сам відповідач декларував зобов`язання по земельному податку, та вразі перерахування податкового боргу за податковим повідомленням-рішенням має право на його оскарження в судовому порядку.
Відповідно до п.95.2. ст.95 ПК України стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
В силу п.95.3. ст.95 ПК України, стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Відповідачем у податковому органі зареєстровані розрахункові рахунки.
Відповідно до п.87.2. ст.87 ПК України, джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
Позивачем здійснено всі передбачені чинним податковим законодавством дії, що передують звернення до суду з позовом про стягнення податкового боргу.
Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення позовної заяви повністю з викладених вище підстав.
На підставі викладеного керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-
Позовну заяву задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Кучма