Справа № 520/4353/19
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 р.Справа № 520/4353/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Мінаєва К.В., м. Харків, повний текст складено 26.09.19 року по справі № 520/4353/19

за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

до ОСОБА_1

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі по тексту - Інспекція ДАБК, позивач) звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , відповідач), в якому просить суд зобов`язати ОСОБА_1 привести квартиру АДРЕСА_1 у стан, що відповідає поверховому плану, виготовленому Комунальним підприємством "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" станом на 03.08.2000 р., відновивши геометричні розміри та зовнішню конфігурацію балкону відповідно до зазначеного поверхового плану.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Інспекцією ДАБК здійснено перевірку на об`єкті квартира АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу - ОСОБА_1 . За результатом перевірки встановлено, що площа та геометричні розміри балкону були меншими, тобто власником квартири самочинно реконструйовано балкон, а саме збільшено його розміри з 2,6 кв.м. до 5,2 кв.м. У зв`язку з виявленими порушеннями складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та державних стандартів і правил, який відповідачем не виконаний. З урахуванням зазначених обставин позивач звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 по справі № 520/4353/19 у задоволенні адміністративного позову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 по справі № 520/4353/19 скасувати, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що припис про усунення виявлених порушень № 1261-ПР-У від 07.02.2019 був направлений відповідачці 13.12.2018 поштовим відправленням № 84, належним підтвердженням факту надіслання припису є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої кореспонденції. Стверджує, що надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місця проживання суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, узгоджується з приписами п.21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553, та вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування. Вважає, що звернення до суду у разі невиконання суб`єктом містобудування вимог припису є безумовним обов`язком органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначив, що у розумінні ч.1, ч.7 ст.376 ЦК України реконструйований балкон квартири АДРЕСА_1 є об`єктом самочинного будівництва. Допущені відповідачкою істотні порушення будівельних норм, стандартів і правил суперечать суспільним інтересам, а дії відповідачки порушують встановлений законом порядок виконання будівельних робіт, порушують права та законні інтереси інших осіб, що може призвести до заподіяння такими діями значної шкоди громадським інтересам, інтересам громадян. З огляду на викладене, наполягає на наявності підстав для звернення до суду з цим позовом.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В надісланій до суду письмовій заяві просив суд апеляційної інстанції відкласти розгляд справи № 520/4353/19 на строк не менший, ніж 14 днів, у зв`язку з неможливістю прибуття у судове засідання з огляду на перебування у запланованій відпустці. Разом з цим, доказів на підтвердження своєї неможливості прибути до суду не надав.

У відповідності до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на наведену норму, беручи до уваги, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не прибув, а його представник доказів перебування у запланованій відпустці не надав, враховуючи можливість розгляду справи за наявними у ній матеріалами без надання пояснень представником відповідача, з метою дотримання строку розгляду справи, встановленого ст.309 КАС України, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, та вважає за можливе розглянути адміністративну справу без участі представника відповідача.

Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що на адресу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради неодноразово надходили заяви від ОСОБА_2 стосовно порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с.11-16)

Позивачем було направлено лист від 20.07.2018 №2006/0/250-18 на адресу ОСОБА_1 про необхідність прибути до Інспекції для розгляду питання виконання будівельних робіт відповідно до компетенції Інспекції. Зазначене питання було порушене на підставі звернення ОСОБА_2 від 16.07.2018 щодо законності реконструкції квартири АДРЕСА_3 .

Згідно з направленням для проведення позапланового заходу від 26.11.2018 №1261-н, працівниками Інспекції здійснено вихід за адресою : АДРЕСА_2 щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради №1 від 11.04.2016 р. та звернення ОСОБА_2 від 10.11.2018 (а.с.17).

На адресу ОСОБА_1 позивачем було надіслано лист від 28.11.2018 №3286/0/250-18, в якому повідомлено про необхідність прибути до Інспекції ДАБК у термін до 07.12.2018 для розгляду питання виконання будівельних робіт відповідно до компетенції Інспекції (а.с.94).

Однак, на виклик Інспекції ОСОБА_1 не прибула.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду за адресою: АДРЕСА_2 позивачем складено акт №1261-А, яким зафіксовані порушення: п.1 ч.1 ст.34, ч.1, 2 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466; ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність"; ст.27 Закону України "Про архітектурну діяльність" (а.с.31-34).

Як зазначено в акті перевірки, квартира АДРЕСА_1 на третьому поверсі шестиповерхового житлового будинку. Зовнішнім оглядом було встановлено, що до квартири № 51 влаштовано балкон , орієнтовними розмірами 5,0 х 1,2 м. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна трикімнатна квартира № 51, загальною площею 63,0 кв.м. , житловою площею 46,6 кв.м. належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 06.10.2017 №1708. Під час перевірки власником квартири № 54 було надано доступ до квартири та представлено наступні документи: договір купівлі-продажу квартири від 06.10.2017, р/н № 1708; технічний паспорт виготовлений ФОП ОСОБА_3 , і.с. № 4023, р. № 1708 від 14.06.2018 на квартиру АДРЕСА_1 складається з 3-х кімнат житловою площею - 46,6 кв.м., у тому числі 1-а кімната - 8,8 кв.м., 2-а кімната - 14,6 кв.м., 3-я кімната - 23,2 кв.м., кухня площею - 7,4 кв.м., вбиральня площею - 3,3 кв.м., коридор площею - 3,6; 2,1 кв.м. Квартира обладнана балконом - 5,2 кв.м. Загальна площа квартири - 63,0 кв.м., висота приміщень - 3,0 кв.м.

Крім того, як зазначеного в акті, з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно - будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1 відсутня. З матеріалів інвентарної справи КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" від 03.08.2000 №П-1-18146 Інспекцією встановлено, що площа та геометричні розміри балкону були меншими.

З наведеного позивач дійшов висновку, що власником квартири ОСОБА_1 самочинно реконструйовано балкон, а саме збільшено його розміри з 2,6 кв.м. до 5,2 кв.м.

07.12.2018 Інспекцією ДАБК складено припис від 07.12.2018 №1261-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано у термін до 07.02.2019 усунути допущені порушення (а.с.30).

У зв`язку з відсутністю інформації та документів про виконання припису відповідачем, Інспекція ДАБК звернулась до суду з даним позовом про зобов`язання ОСОБА_1 привести квартиру АДРЕСА_1 у стан, що відповідає поверховому плану станом на 03.08.2000.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не отримано припису Інспекції ДАБК, отже, з його змістом ОСОБА_1 не ознайомлена та не мала змоги його виконати, а відтак, у спірних відносинах відсутні передбачені законом умови для звернення Інспекції ДАБК до суду з цим позовом.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 31 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать повноваження у галузі будівництва, зокрема:

- надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності";

- здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу;

- здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності будинків і споруд незалежно від форм власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів;

- вирішення відповідно до законодавства спорів з питань містобудування.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено положеннями Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно зі ч.3 ст.6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За змістом ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» унормовано порядок вирішення питань, пов`язаних із знесенням самочинно збудованих об`єктів, за правилами частин першої, другої якої, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Отже, вищенаведеною нормою, яка є спеціальною у спірних відносинах, встановлено певну послідовність дій органу державного архітектурно-будівельного контролю, якої він повинен дотримуватися для настання умов для реалізації повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову повинні передувати такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 12 Порядку №533 встановлено обов`язок посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством.

Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно п.21 Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як зазначалось вище, підстави для звернення до суду з цим позовом Інспекція ДАБК пов`язує з невиконанням ОСОБА_1 припису позивача у встановлений строк.

За змістом частин першої, четвертої, сьомої статті 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Таким чином, наведені положення ЦК України також визначають необхідність, перед зверненням відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування до суду з позовом про знесення об`єкту будівництва, встановлення таких фактів як неможливість перебудови об`єкту та відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Аналогічний підхід до застосування наведених норм матеріального права продемонстровано й Верховним Судом у постанові від Зі .07.2018. прийнятою за наслідками касаційного розгляду справи №813/6426/14.

Таким чином, для встановлення наявності підстав для звернення позивача до суду з цим позовом про зобов`язання ОСОБА_1 вчинити певні дії - привести квартиру АДРЕСА_1 у стан, що відповідає поверховому плану, відновивши геометричні розміри та зовнішню конфігурацію балкону відповідно до зазначеного поверхового плану, необхідно встановити зміст припису, а також факти його отримання та невиконання.

Як зазначено в акті перевірки №1261-А від 07.12.2018, на час складання та підписання акту ОСОБА_1 або її уповноважена особа до Інспекції ДАБК не з`явились.

З матеріалів справи вбачається, що примірник акту та припису від 07.12.2018 р. №1261-Пр-У було направлено "Укрпоштою" ОСОБА_1 13.12.2018 відправленням із трек-номером 384.

З пояснень представника відповідача судом першої інстанції встановлено, що ані акт перевірки, ані припис про усунення порушень відповідачкою не отриманий, тому вона не була обізнана про виявлені порушення та з приписом про їх усунення.

В якості доказів вручення даного відправлення позивачем до матеріалів справи надано інформацію із сайту "Укрпошти" станом на 01.04.2019 за відповідним трек-номером, згідно якої відправлення було вручено 08.01.2019.

Разом з тим в матеріалах справи наявний чек "Укрпошти" з таким самим трек-номером №384 щодо відправлення ОСОБА_1 припису та акту, однак відповідно довідки на конверті відправлення наявна відмітка причини повернення "за закінченням встановленого строку зберігання", разом з штампом "Укрпошти" від 20.12.2018.

Отже, даний конверт був повернутий на адресу відправника (позивача) без вручення адресату, при цьому, таке повернення було здійснене 20.12.2018, тобто раніше спливу строку, передбаченого для зберігання - одного місяця з дня надходження. (а.с.35-36, 96-97).

Твердження позивача про те, що акт з приписом були направлені повторно після повернення, є необґрунтованими, оскільки належного доказу таких тверджень, а саме повідомлення про вручення даного поштового відправлення, позивачем до матеріалів справи не надано.

Опис вкладення до рекомендованого листа з повідомленням підтверджує лише направлення їх на адресу позивача, в той час як повідомлення про вручення позивачем направленої кореспонденції відсутнє.

Колегія суддів зазначає, що здійснивши у період з 12.02.2019 по 25.02.2019 вихід на об`єкт: АДРЕСА_2 , Інспекція перевірила виконання вимог припису, докази вручення якого у позивача були відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки ОСОБА_1 не було ознайомлено з актом перевірки та приписом у спосіб, передбачений Порядком №553, що фактично позбавило її можливості надати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, а також зумовило неможливість виконання вимог припису, є передчасним та, як наслідок, необґрунтованим звернення позивача до суду у зв`язку з невиконанням ОСОБА_1 припису, докази ознайомлення (вручення) якого відсутні.

Таким чином, позивачем не доведено наявності підстав для звернення до суду з даним позовом, передбачених ч.7 ст.376 ЦК України.

Посилання позивача на постанову Верховного Суду від 22.08.2018 по справі № 807/62/16 колегія суддів відхиляє, оскільки вказана постанова ухвалена Верховним Судом за інших фактичних обставин, ніж у справі, що переглядається.

Так, спір у справі № 807/62/16 виник у зв`язку з тим, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України відмовила позивачці у зверненні до суду в її інтересах з позовом про зобов`язання іншої особи (сусідки) провести перебудову самочинно збудованого нею гаражу, зазначивши, що позивачка вправі самостійно звернутися з позовом до суду за захистом своїх прав. Однак, Верховний Суд вказав, що звернення до суду з позовом про знесення самочинного будівництва є способом захисту публічних інтересів у сфері містобудування, а не прав та законних інтересів Держархбудінспекції, та не може ставитись в залежність від бажання Держархбудінспекції. У разі невиконання органом державного архітектурно-будівельного контролю його повноважень, передбачених законом, особа, яка вважає, що така бездіяльність порушує її права та законні інтереси, має право звернутися до цього органу та вимагати вчинення ним певних дій.

Разом з тим, у даній справі позивач реалізував надані йому повноваження на звернення до суду за відсутності передбачених законом умов, що у розумінні ч. 4 ст. 5 КАС України є підставою для відмови в задоволенні позову.

Крім того, надаючи оцінку позовним вимогам, з урахуванням зафіксованих в акті перевірки порушень п.1 ч.1 ст.34, ч.1, 2 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466, ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність", ст.27 Закону України "Про архітектурну діяльність", слід зазначити наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час проведення перевірки) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється (ч.1, ч.2 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Згідно з п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466 (далі по тексту - Порядок № 466) будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт (п.13 Порядку № 466).

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За приписами ст.27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об`єкта архітектури зобов`язані: доручати виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію; обирати виконавців робочої документації для будівництва з додержанням вимог статті 8 цього Закону; забезпечувати будівництво об`єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов`язковою; не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд, відшкодовувати завдані їм збитки відповідно до закону; поінформувати у триденний строк місцеві органи охорони пам`яток історії та культури про нововиявлені під час будівельних робіт об`єкти, що мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; не включати до завдання на проектування вимог, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правилам. Замовники, крім виконання обов`язків, зазначених у частині першій цієї статті, також зобов`язані передавати один комплект проектної документації, за якою збудовано об`єкт архітектури, власникові такого об`єкта для постійного зберігання.

Під час перевірки працівниками Інспекції встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_2 , обладнана балконом 5,2 кв.м., в той час як в інвентаризаційній справі КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" від 03.08.2000 р. №П-1-18146 зазначено, що площа та геометричні розміри балкону були 2,6 кв.м.

У зв`язку з викладеним відповідачем зазначено, що ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з самочинної реконструкції квартири АДРЕСА_1 (балкону) без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками, без проектної документації.

Разом з тим, за наданої до матеріалів справи фотокопії договору, яка надавалася відповідачем під час перевірки, встановлено, що у п. 4. 2 Договору купівлі-продажу квартири від 06.10.2017, реєстраційний № 1708, вказано, що покупець доводить до відома продавців, що під час огляду квартири не виявлено самовільних переобладнань, перепланувань, реконструкції, її технічні характеристики та план квартири повністю відповідають відомостям, що містяться в технічному паспорті, виготовленому КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" станом на 09.09.2010.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.08.2019 витребувано у фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (особа, яка оформлювала технічний паспорт) належним чином засвідчену копію інвентаризаційної справи №4023, за реєстраційним номером 1708 та у КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради належним чином засвідчену копію інвентаризаційної справи квартири за адресою: АДРЕСА_9 , яка належить ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 15.08.2019 витребувано у фізичної особи ОСОБА_4 (експерта) належним чином засвідчену копію інвентаризаційної справи №4023, за реєстраційним номером 1708.

Однак, вказані ухвали не виконано, документів не надано.

На виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2019 КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" Харківської міської ради надано копію справи по даному об`єкту, з якої вбачається, що на момент 15.01.1999 загальна площа квартири становила 63,0 кв.м., в тому числі балкон - 2,6 кв.м. (а.с.132).

Позивачем не надано до матеріалів справи технічного паспорту, виготовленого КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" станом на 09.09.2010, він відсутній у наданій КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" копії справи, не досліджувався під час перевірки, тому відсутні відомості щодо геометричних розмірів та конфігурації приміщень квартири станом на час її придбання.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, з урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що позивачем не обґрунтовано позовні вимоги щодо необхідності приведення квартири у стан, що відповідає поверховому плану, виготовленому Комунальним підприємством "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" станом на 03.08.2000, відновивши геометричні розміри та зовнішню конфігурацію балкону відповідно до зазначеного поверхового плану.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 року по справі № 520/4353/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Т.С. Перцова
Судді(підпис) (підпис) В.Б. Русанова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 03.12.2019 року