Справа № 826/17890/18
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 листопада 2019 року № 826/17890/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва
провизнання протиправним та скасування рішення
Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

- ОСОБА_2 ;

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , в останній редакції якого від 28.11.2018 просив:

- визнати протиправним і скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 17.09.2018 №74;

- визнати протиправним і скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.10.2018 №77.

Ухвалою суду від 02.11.2018 позивачу поновлено строк звернення до суду з адміністративним позовом та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 06.12.2018 у зв`язку з подачею позивачем заяви про зміну підстав позову призначено судове засідання на 07.02.2019.

Ухвалою суду від 12.03.2019 задоволено клопотання позивача про витребування від відповідача низки доказів, що мають значення для вирішення спору.

Ухвалами суду від 12.03.2019 та від 29.03.2019 позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 16.05.2019 від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України витребувано докази, що мають значення для вирішення спору, а саме засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 26.06.2019 від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України витребувано Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури м. Києва.

Ухвалою суду від 21.08.2019 від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у м. Києві витребувано засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що відповідач утворений всупереч положенням абзацу 2 частини сьомої розділу 10 Перехідних положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» паралельно діючій Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва (), а тому відповідно до частини першої статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не уповноважений вирішувати питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Відтак, оскаржувані рішення, прийняті відповідачем, що стосуються притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, прийняті поза межами його повноважень, а також не на підставі та не у спосіб, визначені законом, а тому є протиправними та підлягають скасуванню судом.

Відповідач у письмовому відзиві на позовну заяву просив відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість. Стверджує, що доводи позивача про нелегітимність юридичної особи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки остання створена в установленому законодавством порядку, а правомірність скликання конференції адвокатів міста Києва та її рішень щодо створення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва підтверджена низкою судових рішень.

У відповіді на відзив відповідача на позовну заяву та в додаткових поясненнях позивач наголосив на тому, що відповідач не є органом адвокатського самоврядування в розумінні положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Також зазначив про те, що в позові ним детально описано обставини, які свідчать про те, що скаржником ОСОБА_2 в поданій на нього скарзі не викладено обставин вчинення дисциплінарного проступку, а сама скарга не відповідає встановленим до неї вимогам у зв`язку з відсутністю доказів сплати скаржником коштів за організаційно-технічне забезпечення її розгляду, що є підставою для повернення її скаржнику.

Представник позивача, позивач та представник відповідача в судовому засіданні свої вимоги та заперечення, викладені письмово підтримали.

Третя особа ОСОБА_2 письмово свого відношення до заявлених позовних вимог не виклав. Його представник у судовому засіданні щодо позову заперечив, просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши учасників справи, дослідивши наявні у ній докази, суд встановив наступне.

Позивач є адвокатом, що підтверджується свідоцтвом від 27.09.2016 КВ №003454 про право на заняття адвокатською діяльністю, виданого за рішенням Київської міської КДКА від 25.09.2008 №22-39-23. Робоче місце позивача як адвоката, зазначене в Єдиному реєстрі адвокатів України, знаходиться у місті Києві.

21.06.2018 до КДКА м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушенням ним вимог Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За результатами розгляду перевірки обставин, викладених у згаданій скарзі з урахуванням наданих адвокатом ОСОБА_1 пояснень членом дисциплінарної палати КДКА м. Києва ОСОБА_3 складено довідку від 17.09.2018, у якій відображено висновок про наявність ознак вчинення названим адвокатом дисциплінарного проступку та про доцільність порушення щодо нього дисциплінарної справи.

З урахуванням викладеного рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 17.09.2018 №64, зокрема:

- порушено дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1;

- розгляд дисциплінарної справи призначено на 16.10.2018 о 10:00 год. в приміщенні дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва за адресою: м. Київ вул. Борисоглібська, 3, 2-1 поверх.

За результатами розгляду дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.10.2018 №77 дисциплінарну справу щодо адвоката ОСОБА_1 закрито.

У подальшому рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 25.06.2019 №VI-003/2019 частково задоволено скаргу адвоката Байди О.В., скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.10.2018 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , а дисциплінарну справу щодо названого адвоката направлено на новий розгляд до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва на стадію розгляду дисциплінарної справи.

Не погоджуючись із рішеннями Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 17.09.2018 №64 та від 30.10.2018 №77, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон №5076-VI) та Правилами адвокатської етики, затвердженими рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 17.11.2012.

Частинами першою, третьою статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до статті 33 названого вище Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 36 цього ж Закону право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Отже, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

За змістом статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частинами першою та другою статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Відтак, вирішення питання щодо порушення або відмови у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката належить до повноважень дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцезнаходженням робочого місця адвоката. Таке рішення приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Згідно з частиною третьою статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 41 вищевказаного Закону визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Аналіз викладених вище приписів законодавства дає підстави суду стверджувати про те, що вирішення питань стосовно притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, робоче місце якого знаходиться в м. Києві, в тому числі про порушення стосовно нього дисциплінарної справи та про закриття стосовно нього дисциплінарної справи, належить до повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії м. Києва, юрисдикція якої поширюється на місто Київ.

Суд критично сприймає доводи позивача про нелегітимність відповідача з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 46 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» організаційними формами адвокатського самоврядування є конференція адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рада адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Рада адвокатів України, з`їзд адвокатів України.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Статтею 57 вищевказаного Закону передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Рішення конференцій та рад адвокатів регіонів є обов`язковими до виконання адвокатами, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Згідно з частинами першою-п`ятою статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.

Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.

Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури організовує і забезпечує ведення діловодства кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Голова, член кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути достроково відкликаний з посади за рішенням конференції адвокатів регіону, яка обрала його на посаду.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.

Кожна палата на своєму першому засіданні шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів палати обирає з числа членів палати голову та секретаря палати. Голова палати за посадою є заступником голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Голова палати, секретар палати за рішенням відповідної палати може бути достроково відкликаний з посади.

Голова, заступник голови, секретар палати, член кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не можуть одночасно входити до складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійної комісії адвокатів регіону, Вищої ревізійної комісії адвокатури, ради адвокатів регіону, Ради адвокатів України, комісії з оцінювання якості, повноти та своєчасності надання адвокатами безоплатної правової допомоги.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:

1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів;

2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту;

3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;

5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Частиною одинадцятою статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Як вбачається з матеріалів справи, та встановлено рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.04.2018 у справі №826/16500/17 за позовом Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Миргородської Н.Г., треті особи: недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва, про визнання протиправними та скасування змін до відомостей про юридичну особу Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2019, 23.04.2016 рішенням Ради адвокатів України №101 утворено Спеціальну тимчасову комісію з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва на предмет дотримання ними приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та рішень вищих органів адвокатського самоврядування.

09.06.2016 Спеціальною тимчасовою комісією з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва встановлено, що в місті Києві відсутній орган кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів міста Києва, як регіонального органу адвокатського самоврядування, створеного відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Визнано в діяльності адвоката Рудакової В.В. та адвокатів, обраних до складу Київської міської КДКА (м. Київ, вул. Білоруська, 30), порушення приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та рішень вищих органів адвокатського самоврядування, які не припинили в належний спосіб діяльність Київської міської КДКА, не здійснили у встановлені строки перереєстрацію громадської організації Київської міської КДКА на орган адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, продовжили діяльність громадської організації Київської міської КДКА, яка в незаконний спосіб перебрала на себе функції регіонального органу адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, виконуючи непритаманні їй функції, віднесені законодавством виключно до повноважень органу адвокатського самоврядування регіону (рішення Ради адвокатів України від 11.06.2016 №153 «Про затвердження Висновку Спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва»).

Рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 154 «Про затвердження Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва» скасовано рішення Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 4, яким затверджено Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва. Уповноважено Голову Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України доручити відповідній особі вчинення реєстраційних дій щодо утворення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва та реєстрації відповідних документів.

Крім того, 11.06.2016 Рада адвокатів України прийняла рішення № 155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва», затвердила Порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламент конференції адвокатів міста Києва та встановила квоту представництва.

Рішенням від 13.09.2016 № 191 Рада адвокатів України роз`яснила що в розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону і регламент затверджуються Радою адвокатів України окремо і обов`язково для кожної конференції адвокатів регіону, скликаної відповідним, визначеним законом, суб`єктом скликання конференції, для вирішення питань, включених до її порядку денного.

Відповідно до протоколу конференції адвокатів міста Києва від 06.10.2016 - 08.10.2016 делегатами конференції ухвалено рішення про висловлення недовіри та дострокове відкликання Голови Ради адвокатів міста Києва Рафальської І.В., обрано новий склад та Голову Ради адвокатів міста Києва - Рябенка П.К. , склад та Голову Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва - Орлова І.Ф.

08.10.2016 Конференцією адвокатів міста Києва прийнято рішення про висловлення недовіри та дострокового відкликання Голови Ради адвокатів міста Києва - Рафальської І.В. та членів Ради адвокатів міста Києва. Обрано нового Голову Ради адвокатів міста Києва - Рябенка П.К. та оновлено склад Ради адвокатів міста Києва. Також обрано новий склад членів Дисциплінарної та Кваліфікаційної палати КДКА м. Києва, Головою КДКА м. Києва обрано Орлова І.Ф .

11.10.2016 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесені були відомості про зміну керівника та призначення Рябенка П.К. Головою Ради адвокатів міста Києва (), а 13.10.2016 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесені відомості про створення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва (), Голова - Орлов І.Ф. , засновником вказаної юридичної особи є - недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України».

Рішенням Ради адвокатів України від 23.09.2017 №210 затвердженого Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури м. Києва ().

Водночас матеріалами справи підтверджується, що в м. Києві продовжує функціонувати Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва (), яку позивач уважає легітимною.

Відтак, з матеріалів справи та пояснень учасників справи вбачається існування в місті Києві двох кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури, стосовно легітимності яких існує низка спорів, що неодноразово були предметом судового розгляду.

При цьому, постановою Апеляційного суду міста Києва від 22.03.2018 у справі №761/582/2017-ц, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 28.11.2018, встановлено, що на час розгляду цієї справи у Київському регіоні, умовно і фактично, існує дві Ради адвокатів м. Києва, що створює нездорову психологічну ситуацію в адвокатському середовищі м. Києва, вирішення якої було б доцільно досягти на найвищому зібранні адвокатів - З`їзді адвокатів України. Тим більше, що подібні спірні питання виникають і в інших регіонах України.

Однак, суд не бере до уваги доводи позивача стосовно нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії м. Києва () у зв`язку з порушенням порядку її створення та реєстрації, оскільки перевірка дотримання вимог законодавства щодо створення названої Комісії та її реєстрації як юридичної особи виходить за межі предмету спору у даній адміністративній справі. Окрім того, на підтвердження доводів позивача про нелегітимність відповідача судом у ході судового розгляду справи не здобуто жодних доказів щодо протиправності створення та реєстрації як юридичної особи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в м. Києві, в тому числі доказів про визнання протиправними і скасування рішень Ради адвокатів України та конференції адвокатів м. Києва, що стосуються утворення названої Комісії.

Суд не бере до уваги доводи позивача про нелегітимність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () з посиланням на висновок Київського апеляційного адміністративного суду, викладений в постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 11.04.2018 у справі №826/13030/16 за позовом адвоката Тернового Р.Б. до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, треті особа: Вища кваліфікаційна комісія адвокатури, Рада адвокатів України, Національна асоціація адвокатів України про визнання протиправним та скасування рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідно до якого суд зазначив, що з аналізу змісту Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI вбачається, що кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури є правонаступниками аналогічних комісій, що функціонували до набрання чинності цим Законом, тоді як не передбачалося утворення нових кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури регіонів.

Наведене обґрунтовується тим, що відповідно до частини сьомої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

До того ж у згаданій вище адміністративній справі №826/10030/16 Київський апеляційний адміністративний суд, зокрема, вказує на те, що в межах цієї адміністративної справи суд не наділений повноваженнями встановлювати легітимність чи протиправність діяльності кваліфікаційно-дисциплінарних комісій, а лише надає оцінку з приводу прийняття рішення за результатами розгляду скарг відповідними комісіями.

Разом з тим не заслуговують на увагу доводи позивача про нелегітимність відповідача з посиланням на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2017 у справі №826/5078/17 за позовом Орлова І.Ф. до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Миргородської Н.Г., треті особи: відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва про скасування державної реєстрації Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва (), залишену без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.09.2017, оскільки зазначена адміністративна справа по суті спору судом не розглядалася, а позовну заяву згідно з вищевказаними судовими рішеннями залишено без розгляду у зв`язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

У свою чергу, суд не бере до уваги доводи відповідача про втрату повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва з моменту формування Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва з посиланням на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 07.07.2017 у справі №127/9013/17, залишене без змін ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 05.09.2017. Суд зауважує, що зазначені вище судові рішення скасовані постановою Верховного Суду від 10.07.2019, а провадження у справі №127/9013/17 закрито у зв`язку з тим, що її розгляд належить до юрисдикції адміністративного суду.

При цьому заслуговує на увагу, що Апеляційний суд міста Києва в постанові від 22.03.2018 у справі №761/582/2017-ц, залишеній без змін постановою Верховного Суду від 28.11.2018, встановив, що в силу Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», статутних повноважень, а також Положення «Про Раду адвокатів України», затвердженого З`їздом адвокатів України від 17.11.2012 (зі змінами від 26-27.04.2014), Рада адвокатів України в період між з`їздами адвокатів України є фактично відповідальною за належний стан діяльності регіональних органів адвокатського самоврядування, координує та контролює діяльність рад адвокатів регіонів та сприяє їх діяльності, тому виявивши грубі порушення Ради адвокатів м. Києва, які викладені в рішенні №155 від 11.06.2016, Рада адвокатів України мала право виносити рішення про призначення та проведення регіональної конференції адвокатів м. Києва. Указана обставина слугувала Апеляційному суду міста Києва підставою для відхилення позовної заяви в частині визнання незаконним рішення Ради адвокатів України від 11.06.2016 №155. У зв`язку з цим названий суд також дійшов висновку, що Рада адвокатів України мала правові підстави на організацію та проведення конференції адвокатів м. Києва з огляду на численні порушення в діяльності Ради адвокатів м. Києва.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача щодо нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () та відсутності у неї повноважень розглядати питання стосовно його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Отже, оскаржувані рішення прийняті відповідачем в межах повноважень, на підставі та у спосіб, визначені законом.

Доцільно зауважити, що позивач у відповіді на відзив відповідача на позовну заяву, окрім іншого, стверджував, що в позові ним детально описано обставини, які свідчать, що скаржником ОСОБА_2 в поданій на нього скарзі не викладено обставин вчинення дисциплінарного проступку, а сама скарга не відповідає встановленим до неї вимогам у зв`язку з відсутністю доказів сплати скаржником коштів за організаційно-технічне забезпечення її розгляду, що є підставою для її повернення скаржнику.

Однак, таке твердження позивача спростовується змістом позовної заяви та заяви про зміну предмету позову, в яких відсутній виклад обставин щодо невідповідності скарги ОСОБА_2 вимогам законодавства, обставин, що стосуються вчинення позивачем дисциплінарного проступку чи його відсутності, а також дотримання відповідачем процедури розгляду питань про порушення стосовно нього дисциплінарної справи та вирішення питання про закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з приписами частини першої та другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Ураховуючи викладене, судом не встановлювались, не досліджувались та не оцінювались вищевказані обставини, оскільки з підстав, пов`язаних з невідповідністю скарги ОСОБА_2 вимогам законодавства, наявності чи відсутності вчиненого позивачем дисциплінарного проступку, а також дотримання відповідачем процедури розгляду питань про порушення стосовно нього дисциплінарної справи та вирішення питання про закриття дисциплінарного провадження, позивачем позовні вимоги не заявлялись.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На переконання суду відповідач діяв у відповідності до вказаних норм.

Враховуючи все вище викладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню судом не підлягають.

Підстави для вирішення судом питання про розподіл судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 2-й поверх, ) відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко