Справа № 160/8636/19
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2019-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2019 року Справа № 160/8636/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сидоренка Д.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУМІС ФАРГО" до відповідача-1 - Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, відповідача-2 - Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
Обставини справи: ТОВ «Луміс Фарго» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до відповідача-1 - Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, відповідача-2 - Державної податкової служби України, в якій позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про включення Товариства з обмеженою відповідальністю ЛУМІС ФАРГО до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом;
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії регіонального рівня ДФС у Дніпропетровські області №1208553/41389557 від 02.07.2019 року, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 14.06.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих на реєстрацію Товариством з обмеженою відповідальністю ЛУМІС ФАРГО;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №1 від 14.06.2019 року на загальну суму 2880000,00 грн., подану Товариством з обмеженою відповідальністю ЛУМІС ФАРГО для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В обґрунтування позову зазначено, що позивач не відповідає жодному з Критеріїв ризиковості платника податків. Також позивач посилається на те, що на день прийняття спірного рішення, Критерії ризиковості платників податків існували виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018р. №959/99-99-07-18 та не затверджені нормативним актом ДФС, який має бути погоджений в Міністерстві фінансів України, та не зареєстровані у Міністерстві юстиції України. За результатами фінансово-господарської діяльності була складена податкованакладна №1 від 14.06.2019р. та направлена до ДФС України для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних, але за результатами обробки, реєстрацію податкової накладної було зупинено. Позивач наголошує на відсутності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної та зазначає, що ним було подано пояснення та документи про підтвердження реальності здійснення господарської операції по вказаній податковій накладній, реєстрацію якої зупинено, але Рішенням комісії ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, відмовлено у реєстрації податкової накладної на підставі надання платником податків копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Ухвалою суду від 10.09.2019 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслано учасникам справи, відповідачам запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання цієї ухвали подати суду відзиви на позовну заяву.
25.09.2019р. від позивача надійшло клопотання про долучення письмових доказів, а саме рішення виконавчого комітету Маловодянської сільської ради Долинського району Кіровоградської області про присвоєння юридичної адреси об`єктам нерухомості, які знаходяться на території ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» №41 від 17.08.2017р.
09.10.2019 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що відповідно до наявних інформаційних ресурсів товариство включено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості за результатами засідання Комісії ГУ ДФС у м.Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (до 11.01.2019р. підприємство мало юридичну адресу: м.Київ, вул.Мечникова б.8, кв.(офіс) 22, яке оформлено протоколом від 05.11.2018р. №1105. Щодо відмови у реєстрації податкової накладної відповідач зазначає, що підставою для відмови стало платником податків копій документів, які складені з порушенням законодавства, а саме надано договір купівлі-продажу №2707-17 від 27.06.2017р., який укладено між ТОВ «Луміс Фарго» та ТОВ «Рантьє Істейт» без нотаріального засвідчення, а також п.5 вказаного договору ТОВ «Луміс Фарго» вказано як продавець, а ТОВ «Рантьє Істейт»- покупець. Крім того, зазначає про наявність розбіжностей у договорі купівлі продажу та договорі сервітуту; про ненадання документів та даних бухгалтерського обліку, які підтверджують наявність права власності у позивача на майно яке є предметом договору сервітуту; про ненадання будь-яких документів, які підтверджують обґрунтованість складання акту №1 від 14.06.2019р. до договору №1324 від 10.06.2019р.
09.10.2019р. від ДПС України надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що відповідно до норм чинного законодавства, повноваження ДФС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу, тому позовні вимоги товариства про зобов`язання зареєструвати вищезазначені податкові накладні є необґрунтованими. Також, ДФС України зазначила, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу розглядаються комісіями контролюючих органів, у даному випадку комісією ДФС у Дніпропетровській області та комісією ДФС України, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або про таку відмову. Наголошувала, що скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування, тому вимоги щодо зобов`язання зареєструвати податкові накладні є необґрунтованими, у зв`язку із чим просив відмовити у задоволені позову у повному обсязі.
Ухвалою суду від 28.10.2019р. відмовлено у задоволенні заяви позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.
Ухвалою суду від 05.12.2019р. замінено відповідача Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області правонаступником Головним управлінням Державної податкової служби у Дніпропетровській області.
Станом на 05.12.2019р. до суду не надходили інші письмові заяви по суті справи від сторін.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Пунктом 2 вказаного договору визначено перелік майно, зокрема:
- Екран чаші хвостосховища магнітного збагачення;
- Гребля отвержка №5;
- Гребля отверджка №6;
- Правобережна дамба;
- Гребля отвержка №2 з рекультивацією;
- Гребля отвержка №3;
- Екран чаші аварійної ємності;
- Підстанція ГПП 8;
- Будинок головної підстанції -6.
Рішенням виконавчого комітету Маловодянської сільської ради Долинського району Кіровоградської області «Про присвоєння юридичної адреси об`єктам нерухомості, які знаходяться на території ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» №41 від 17.08.2017р. вирішено присвоїти юридичну адресу об`єктами нерухомості, які знаходяться на території ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд», а саме:

Кіровоградська область, Долинський район, село Маловодне

- Екран чаші хвостосховища магнітного збагачення - вул. Степова, б.171/1;

- Гребля отвершка №5 вул. Степова, б.171/2;

- Гребля отвершка №6 - вул. Степова, б.171/3;

- Правобережна дамба - вул. Степова, б.171/4;

- Гребля отвершка №2 з рекультивацією - вул. Степова, б.171/5;

- Гребля отвершка №3 - вул. Степова, б.171/6;

- Екран чаші аварійної ємності - вул. Степова, б.171/7;

- Підстанція ГПП 8 - вул. Степова, б.171/8;

- Будинок головної підстанції - 6 - вул. Степова, б.133/1.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101838734 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю, будинок головної підстанції -6, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.133/1.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101831476 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю Підстанції ГПП 8, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/8.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101823187 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Екран чаші аварійної ємності, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/7.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101821202 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Екран чаші хвостосховища магнітного збагачення, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/1.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101824687 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Правобережна дамба, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/4.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101827766 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Гребля отвершка №2 з рекультивацією, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/4.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101826219 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Гребля отвершка №3, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/6.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101829040 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Гребля отвершка №5, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/2.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101830518 від 27.10.2017р. за ТОВ «Луміс Фарго» зареєстровано право власності споруду, Гребля отвершка №6, адреса - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/3.

10.06.2019р. між ТОВ «Луміс Фарго» (надавач сервітутних прав) та ПАТ «Арселорміттал Кривий Ріг» (набувач сервітутних прав) укладено договір №1324 про встановлення сервітуту щодо нерухомого майна, знгідно умов якого надавач сервітутних прав передає, а набувач сервітутних прав приймає в користування (сервітут) нерухоме майно, що визначене у додатку 1 до цього договору, яке знаходиться за адресою: Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул.Степова, та належить надавачу сервітутних прав на праві приватної власності.

Додатком №1 сторони вказаного договору погодили перелік нерухомого майна щодо якого встановлюється сервітут, а саме:

- Гребля отвершка №5 Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/2;

- Гребля отвершка №6 - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/3;

- Правобережна дамба - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/4;

- Екран чаші хвостосховища магнітного збагачення - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/1;

- Екран чаші аварійної ємності - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/7;

- Гребля отвершка №3 - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/6;

- Гребля отвершка №2 з рекультивацією - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/5;

- Підстанція ГПП 8 - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.171/8;

- Будинок головної підстанції -6 - Кіровоградська область, Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова, б.133/1.

Відповідно до Акту №1 від 14.06.2019р. сторони договору №1324 про встановлення сервітуту щодо нерухомого майна засвідчили надання набувачу сервітутного права користування нерухомим майном за червень 2019р. у розмірі 2880000,00 грн. в т.ч. ПДВ 480000,00 грн.

ТОВ «Луміс Фарго» виставлено Рахунок на оплату №1 від 14.06.2019р. за сервітутне права користування нерухомим майном за червень 2019р. на суму в розмірі 2880000,00 грн. в т.ч. ПДВ 480000,00 грн., а також складено податкову накладну №1 від 14.06.2019 року на суму 2880000,00 грн. в т.ч. ПДВ 480000,00 грн., яку направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами обробки в Єдиному реєстрі вищезазначеної податкової накладної, їїреєстрацію було зупинено, та зазначено, що "відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПК/РН від 14.06.2019р. №1 зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 68.20 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп.2.1 п.2 «Критеріїв ризиковості здійснення операцій». ПК/РН відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/рахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

27.06.2019р. позивачем направлено засобами електронного зв`язку Повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено з документи про підтвердження реальності здійснення господарських операцій по податковій накладній №1 від 14.06.2019р., зокрема оборотно-сальдова відомість рахунку 361; рахунок на оплату №1 від 14.06.2019р.; акт №1 від 14.06.2019р.; аналіз рахунку 361; договір №27/07-17 від 27.07.2017р.; договір №1324 від 10.06.2019р.

Рішеннями про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.07.2019 року №1208553/41389557 відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 14.06.2019р. на підставі надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

В графі додаткова інформація (зазначити конкретні документи): вказано, Договір №27/07-17 від 27.07.17 без нотаріального посвідчення (ст.657 ЦК). Відповідно ст.5 договору №27/07-17 ТОВ «Луміс Фарго» є продавцем. Розбіжність адрес придбаного майна (Долинський район м.Долинське, проммайданчик) та договором про встановлення сервітуту (Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова). Без підтвердження права власності первинними документами та даними бухгалтерського обліку.

Крім того, з витягу з ІС «Податковий блок» та відзиву відповідача вбачається наявність запис про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Луміс Фарго`до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, на підставі протоколу №1105 від 05.11.2018 року, статус запису діючий, тип ознаки за якою внесено в реєстр ризикових платників податкова інформація.

Не погоджуючись із отриманим рішенням про відмову у реєстрації податкової накладної та віднесенням до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, товариство звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України, (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п. 185.1 ст. 185 ПК України, об`єктом оподаткування ПДВ є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117, (далі - Порядок №117).

Пунктом 5 вказаного Порядку №117 встановлено, що податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно з п. 6 Порядку №117, у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п. 10 Порядку №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Як вбачається з офіційного веб-порталу Верховної Ради України (https://zakon.rada.gov.ua/rada/show/n0001872-18), Критерії ризиковості платника податку, оформлені листом ДФС України від 05 листопада 2018 року №4065/99-99-07-05-04-18.

При цьому, згідно з пп. 1.6 п. 1 вказаних Критеріїв, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків.

Вказані Критерії ризиковості платника податку не затверджено нормативним актом ДФС України та не погоджено Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам п. 10 Порядку №117.

Наявний на офіційному веб-порталі Верховної Ради України (https://zakon.rada.gov.ua/rada/show/v2601201-18) лист Міністерства фінансів України від 31 жовтня 2018 року №26010-06-5/28170, згідно якого "Міністерство фінансів України погоджує критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій, надіслані листом Державної фіскальної служби України від 29.10.2018 №3104/4/99-99-07-05-04-13, за умови, що вони будуть переглянуті протягом місяця", суд вважає неналежним доказом погодження Міністерством фінансів України Критеріїв ризиковості платника податку, викладених в листі ДФС України від 05 листопада 2018 року №4065/99-99-07-05-04-18, оскільки:

- з вказаного листа неможливо встановити, що він стосується Критеріїв ризиковості платника податку, викладених в листі ДФС України від 05 листопада 2018 року №4065/99-99-07-05-04-18;

- п. 10 Порядком №117 передбачено право Мінфіну або погодити, або надіслати ДФС на доопрацювання надіслані на погодження Критерії ризиковості платника податку, при цьому не передбачено право Мінфіну погоджувати такі критерії з умовами. При цьому, докази дотримання ДФС умов погодження Мінфіном таких критеріїв матеріали справи не містять.

Зворотного відповідачем суду не повідомлено, а судом не встановлено.

Крім того, відповідно до ст. 1 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" від 11 вересня 2003 року №1160-IV, (далі - Закон №1160-IV), регуляторний акт - це:

прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом;

Регуляторний орган - Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України, Національний банк України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, інший державний орган, центральний орган виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, а також посадова особа будь-якого із зазначених органів, якщо відповідно до законодавства ця особа має повноваження одноособово приймати регуляторні акти.

ДФС України, відповідно до п. 1 Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2014 року №236, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску.

Отже, Критерії ризиковості платника податку мають ознаки регуляторного акта, оскільки встановлюють норми права, передбачають неодноразове їх застосування щодо невизначеного кола осіб та здійснюють безпосередній вплив на господарську діяльність суб`єктів господарювання, так як спрямовані на правове регулювання відносин щодо визначення платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, що є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, сформованих таким платником податків.

Статтею 25 Закону №1160-IV визначено особливості прийняття регуляторних актів органами виконавчої влади, їх посадовими особами та встановлено наступне.

Регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом виконавчої влади або його посадовою особою, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений; проект регуляторного акта не був поданий на погодження із уповноваженим органом; щодо проекту регуляторного акта уповноваженим органом було прийнято рішення про відмову в його погодженні.

Окрім того, постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 1992 року №731 затверджено Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, (далі - Положення №731), відповідно до п. 3 якого, на державну реєстрацію подаються нормативно-правові акти, прийняті уповноваженими на це суб`єктами нормотворення в електронній (через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади) або паперовій формі в порядку, визначеному Мін`юстом, що містять норми права, мають неперсоніфікований характер і розраховані на неодноразове застосування, незалежно від строку їх дії (постійні чи обмежені певним часом) та характеру відомостей, що в них містяться, у тому числі з грифами "Для службового користування", "Особливої важливості", "Цілком таємно", "Таємно" та іншими, а також прийняті в порядку експерименту.

Згідно з пп. "б" п. 4 Положення №731, державній реєстрації підлягають нормативно-правові акти будь-якого виду (постанови, накази, інструкції тощо), якщо в них є одна або більше норм, що, зокрема, мають міжвідомчий характер, тобто є обов`язковими для інших міністерств, органів виконавчої влади, а також органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій, що не входять до сфери управління органу, який видав нормативно-правовий акт.

Відповідно до п. 6 Положення №731, державну реєстрацію здійснюють, зокрема, нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади - Мін`юст.

За вимогами п. 15 Положення №731, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади направляють для виконання нормативно-правові акти лише після їх державної реєстрації та офіційного опублікування. У разі порушення зазначених вимог нормативно-правові акти вважаються такими, що не набрали чинності, і не можуть бути застосовані. При направленні на виконання та опублікуванні нормативно-правового акта посилання на дату і номер державної реєстрації акта є обов`язковим.

Критерії ризиковості платника податку не були зареєстровані у Міністерстві юстиції України, а відтак вважаються такими, що не набрали чинності, і не можуть бути застосовані.

Разом з цим суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладених у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року по справі №822/1878/18, зокрема: «Листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством».

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищезазначене у сукупності, використання регіональними підрозділами ДФС України критеріїв оцінки ризиковості платника податку, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН листом не може бути визнано обґрунтованим.

Крім того, головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, як контролюючим органом який на момент вирішення спору здійснює функції з адміністрування податків відносно ТОВ «Луміс Фарго», не надано суд жодної податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником та яка стала підставою для віднесення товариство до переліку ризикових, а також протоколу №1105 від 05.11.2018р. та відомостей про повідомлення позивача про прийняте рішення.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в цій частині та необхідність їх задоволення шляхом визнання протиправним та скасування рішення про внесення «Луміс Фарго» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом №1105 від 05.11.2018р.

Щодо решти позовних вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

- дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пунктів 13-15 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідно до пункту 17 Порядку №1246, у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Згідно з положеннями п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

21 лютого 2018 року Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (набрання чинності 22.03.2018 року) (далі Порядок №117).

Згідно з пунктами 12 та 13 Порядку №117, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

У відповідності до пунктів 15-21 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

ДФС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному веб-сайті відомості щодо засобів електронного зв`язку ДФС, якими можуть подаватися письмові пояснення та копії документів.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Згідно з п.27 Порядку №117, рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено у судовому порядку.

Як вбачається з оскаржуваного рішення підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкової накладної є надання платником податку копій документі, які складені з порушенням законодавства, а саме надано договір №27/07-17 від 27.07.17 без нотаріального посвідчення (ст.657 ЦК). Відповідно ст.5 договору №27/07-17 ТОВ «Луміс Фарго» є продавцем. Розбіжність адрес придбаного майна (Долинський район м.Долинське, проммайданчик) та договором про встановлення сервітуту (Долинський район, с.Маловодяне, вул. Степова). Без підтвердження права власності первинними документами та даними бухгалтерського обліку.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У даному випадку матеріали справи підтверджують наявність прав власності ТОВ «Луміс Фарго» на об`єкти нерухомого майна, які в межах господарської діяльності передані позивачем в користування (сервітут) ПАТ «Арселорміттал Кривий Ріг», що свідчить про необґрунтованість і протиправність рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час розгляду справи ГУ ДПС у Дніпропетровській області, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття оскаржуваних рішень щодо відмови в реєстрації податкових накладних. У той же час сукупність первинних документів, наданих до матеріалів справи, свідчать про реальність проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України провести реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих товариством, суд виходить із наступного.

Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку із чим суд зобов`язує відповідача-2 зареєструвати спірні податкові накладні ТОВ «Луміс Фарго», датою їх фактичного отримання.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18, яка в силу вимог ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, має бути врахована судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно з частиною 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в загальному розмірі 3842,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №75 від 06.08.2019 року. Інших документально підтверджених судових витрат, матеріали справи не містять.

Згідно Виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, судовий збір у розмірі 3842,00 грн. сплачений згідно документа №75 від 06.08.2019 року зараховано до спеціального фонду державного бюджету України.

Приймаючи до уваги задоволення позову ТОВ «Луміс Фарго» до ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України, характер спірних правовідносин та обставини встановлені під час судового розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження здійснених позивачем судових витрат порівну за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст.2, 5, 9, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУМІС ФАРГО" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом №1105 від 05.11.2018р.

Визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1208553/41389557 від 02.07.2019р.

Зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053; ) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №1 від 14.06.2019 року подану Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛУМІС ФАРГО" (вул.Криворіжсталі, буд.1, м.Кривий Ріг, 50095; ) для реєстрації в ЄРПН.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУМІС ФАРГО" (вул.Криворіжсталі, буд.1, м.Кривий Ріг, 50095; ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053; ).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУМІС ФАРГО" (вул.Криворіжсталі, буд.1, м.Кривий Ріг, 50095; ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольська, буд.17-А, м.Дніпро, 49000; ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко