Справа № 160/11844/19
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 листопада 2019 року Справа 160/11844/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Самарського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору, -

ВСТАНОВИВ:

26 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, в якій просила суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, винесену в межах виконавчого провадження № 56907854 від 25.10.2019 р., про стягнення виконавчого збору від 25.10.2019 р. солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області про відкриття виконавчого провадження №60428944 від 25.10.2019 р. щодо виконання постанови про стягнення виконавчого збору від 25.10.2019 р. солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн.;

- зобов`язати Самарський ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області () виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ).

Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що Самарський ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області під час винесення постанови про стягнення виконавчого збору діяв поза межами повноважень, наданих йому Законом України «Про виконавче провадження», а відтак, дії Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, вчинені на виконання постанови про відкриття виконавчого провадження №60428944 від 25.10.2019 р. щодо виконання постанови про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору є протиправними, а зазначені постанови Самарського ВДВС підлягають скасуванню.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2019 року зазначена вище справа розподілена та 27.11.2019 року передана судді Пруднику С.В.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддею встановлено, що адміністративний позов не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України з огляду на наступне.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України;

10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

У поданій до суду позовній заяві позивач зазначає, що в Єдиному реєстрі боржників одночасно із винесенням постанови про відкриття виконавчого провадження ВП№60428944 відносно останньої містяться відомості як боржника, чим порушені права та інтереси останньої.

Разом з тим, серед заявлених позовних вимог позивач просить зобов`язати Самарський ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області () виключити з Єдиного реєстру боржників відомості про ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ).

Таким чином, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам процесуального закону, а тому позивачу слід уточнити позовні вимоги.

До того ж, суд звертає увагу на те, що за приписами частини 4 статті 161 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Й, відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 Закону України «Про виконавче провадження» єдиний реєстр боржників - це систематизована база даних про боржників, що є складовою автоматизованої системи виконавчого провадження та ведеться з метою оприлюднення в режимі реального часу інформації про невиконані майнові зобов`язання боржників та запобігання відчуженню боржниками майна.

Відомості про боржників, включені до Єдиного реєстру боржників, є відкритими та розміщуються на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України.

Суд зазначає, що боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Реєстр боржників утворено відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» та Положення «Про автоматизовану систему виконавчого провадження».

Єдиний реєстр боржників, це систематизована база даних про боржників, що є складовою автоматизованої системи виконавчого провадження України та ведеться з метою оприлюднення в режимі реального часу інформації про невиконані майнові зобов`язання боржників та запобігання відчуженню боржниками майна.

Відомості про боржника вносяться до Єдиного реєстру боржників одночасно з винесенням постанови про відкриття виконавчого провадження.

Відомості про боржників, включені до Єдиного реєстру боржників, є відкритими та розміщуються на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України (https://erb.minjust.gov.ua).

В той же час, будь-яких підтверджень (роздруківка із веб-сайту Міністерства юстиції України (https://erb.minjust.gov.u) або відповідний витяг)) щодо наявності інформації ОСОБА_2 як боржника в Єдиному реєстрі боржників до суду не надано.

Згідно пункту 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як видно із вступної частини адміністративного позову позивач зазначає в якості відповідача Самарський ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, разом з тим, відповідно до інформації, яка міститься на сайті Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України (https://usr.minjust.gov.ua), повна назва відповідача - Самарський відділ державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ().

Відтак, позивачу слід подати до суду уточнену позовну заяву з її копією відповідно до кількості учасників справи із повним найменуванням відповідача.

Також, суд зазначає, що вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначено статтями 160 і 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд звертає увагу, що позивач у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Позивач в даному випадку просить визнати протиправними та скасувати постанову Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області, винесену в межах виконавчого провадження № 56907854 від 25.10.2019 р., про стягнення виконавчого збору від 25.10.2019 р. солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн. та постанову Самарського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області про відкриття виконавчого провадження №60428944 від 25.10.2019 р. щодо виконання постанови про стягнення виконавчого збору від 25.10.2019 р. солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Вказана справа, у відповідності до глави 11 КАС України, належить до окремих категорій термінових справ, порядок та строки розгляду якої визначені ст. 287 КАС України.

Так, постанова про стягнення виконавчого збору солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн. та постанова про відкриття виконавчого провадження щодо виконання постанови про стягнення виконавчого збору солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Державного бюджету України у розмірі 54 740, 85 грн. у ВП №60428944 винесені 25.10.2019 року.

У адміністративному позові позивач зазначає, що 18.11.2019 року засобами поштового зв`язку отримала постанову про відкриття виконавчого провадження № ВП №60428944 від 25.10.2019 року щодо виконання постанови про стягнення виконавчого збору, з якої дізналась про наявність саме постанови про стягнення виконавчого збору. В свою ж чергу, ознайомилась із матеріалами виконавчого провадження ВП №60428944 з примусового виконання виконавчого листа №206/1789/16-ц, який виданий Самарським районним судом м. Дніпропетровська 02.08.2016 року щодо стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором від 29.07.2008 року в сумі 20 185,25 доларів США і 13 822,07 грн., а також судових витрат по 4167,66 грн. з кожного 19.11.2019 року. Тобто, боржник ОСОБА_1 не була обізнана про існування спірних постанов раніше.

Разом з тим, будь-яких підтверджень щодо ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження ВП №60428944 (відмітка вхідного штемпелю органу ДВС на заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження) та отримання засобами поштового зв`язку постанови про відкриття виконавчого провадження № ВП №60428944 від 25.10.2019 року щодо виконання постанови про стягнення виконавчого збору до суду не надано.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем позов поданий після закінчення строків, установлених законом.

Адміністративний позов зареєстрований 25.11.2019 р. за вхід. № 68682/19 тоді як, оскаржувані постанови винесені 25.10.2019 року.

Отже, позивачем пропущено строк в розумінні приписів ч. 1 ст. 123 КАС України.

Крім того, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАСУ), у цій статті містяться терміни «дізналася» та «повинна була дізнатися», що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав.

В ухвалі від 22.01.2019 року по справі №360/2999/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку про необхідність доведення позивачем та надання допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена така ж позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В свою чергу суд звертає увагу позивача на обов`язок визначений приписами ч. 6 ст. 161 КАС України, а саме:

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 р. у справі № 907/50/16, зокрема вказав, що Позивна давність не є інститутом процесуального права і не може бути відновлена. Позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, про залишення адміністративного позову без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали (ч. 2 ст. 169 КАС України).

На підставі наведеного та керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Самарського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом подання до суду:

- вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, вказавши обґрунтовані підстави для поновлення такого строку, якщо вони є, та надати суду письмові докази поважності причин його пропуску;

- уточнену позовну заяву з її копією у відповідності до кількості учасників справи із зазначенням повного найменування боржника із чітко сформованими та зрозуміло викладеними позовними вимогами;

- підтвердження (роздруківка із веб-сайту Міністерства юстиції України (https://erb.minjust.gov.u) або відповідний витяг)) щодо наявності інформації ОСОБА_1 як боржника в Єдиному реєстрі боржників.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник