Справа № 140/1464/19
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/8836/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Запотічний І.І.,

суддя Макарик В.Я.

секретар судового засідання Бедрій Х.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Волинської митниці ДФС на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року (головуючий суддя Валюх В.М., м.Луцьк) у справі № 140/1464/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, -

В С Т А Н О В И В:

02.05.2019 року позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 №КТ-UA-2019 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139.

Позов обґрунтовує тим, що Волинська митниця ДФС прийняла рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019, яким змінила опис товару за МД №UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 та визначила його код за УКТЗЕД. Позивач не погоджується із вказаним рішенням про визначення коду товару, оскільки у ньому надано опис товару, який не відповідає дійсності та фактичним характеристикам товару, а товар правильно було класифіковано за кодом згідно з УКТЗЕД. Крім того, 05.04.2019 Волинська митниця ДДС винесла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2019/03139, якою відмовлено у прийнятті митної декларації з підстави складення протоколу про порушення митних правил (протокол про ПМП) №1571/20500/19 від 04.04.2019, та з якою позивач також не погоджується з підстав порушення вимог законодавства, що регламентують її зміст та строки винесення.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці ДФС про визначення коду товару від 29 березня 2019 року №КТ-UA-2019. Визнано протиправною та скасовано картку відмови Волинської митниці ДФС в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05 квітня 2019 року №UA205090/2019/03139.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права зазначив, що при прийнятті рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції керувався в більшій мірі висновком експерта Волинської торгово-промислової палати від 26.03.2019 №В-594. Проте, відповідно до Узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України вказано, що предмет експертизи торгово-промислової палати, що замовляється декларантом у разі оспорювання ним рішення органу доходів і зборів про визначення коду товару, не може становити питання про те, за яким кодом УКТЗЕД необхідно класифікувати спірний товар, у зв`язку з чим просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились. Водночас, відсутність сторін у справі, належних чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи в порядку ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України, не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до норми ст.313 цього Кодексу. Згідно ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

25.03.2019 на митному посту «Луцьк» Волинської митниці ДФС позивач ОСОБА_1 . через митного брокера ПП «Вітес» ОСОБА_2 , подав до митного оформлення МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218 та супровідні документи: рахунок-фактура від 25.03.2019 №6, міжнародна транспортна накладна CMR від 25.03.2019 №050239, контракт від 02.01.2019 №02/01, укладений між ОСОБА_1 та фірмою «WOODCUT Sp. Z o.o» (Республіка Польща), накладна від 25.03.2019 №027, за якими в транспортному засобі з номерними знаками НОМЕР_1 в митному режимі «експорт» слідував товар «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м.куб., площею 1780 м.кв., 30 пачок». Вказаний товар слідував від ОСОБА_1 в адресу фірми «WOODCUT Sp. Z o.o» (Республіка Польща), в графі 33 МД визначено код товару за УКТЗЕД.

Листом від 26.03.2019 позивач додатково надав митному органу на його вимогу експертний висновок №В-594 від 26.03.2019 Волинської торгово-промислової палати, специфікації №1 від 14.03.2019, №2 від 25.03.2019 до контракту №02/01 від 02.01.2019, лист фірми «WOODCUT Sp. Z o.o» від 26.03.2019 б/н, лист ФОП ОСОБА_3

29.03.2019 Волинська митниця ДФС (відділ УАМП та МТР) прийняла рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019, яким за МД №UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 визначила код товару згідно з УКТЗЕД замість задекларованого коду .

05.04.2019 Волинська митниця ДФС прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2019/03139, якою відмовлено у прийнятті митної декларації з причини складення протоколу про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019.

Постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі №163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 Митного кодексу України (МК України) за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтовані, а позов підлягає до задоволення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Частинами першою - четвертою статті 67 цього ж Кодексу визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно із частиною першою статті 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частинами першою - четвертою статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Комбінована номенклатура).

Статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII (з наступними змінами та доповненнями, Закон №584-VII) передбачено, що цим Законом встановлюється Митний тариф України . Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Волинська митниця ДФС оскаржуваним рішенням про визначення коду товару від 29.03.2019 №КТ-UA-2019 класифікувала вказаний товар за кодом , змінивши також опис товару на «лісоматеріали розпиляні, не з`єднані у шип, з відсутніми пазами, не стругані, не шліфовані: дошки з ялини, що були у використанні». Щодо цього колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Отже, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії необхідно виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД.

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» затвердженні Пояснення до УКТЗЕД (Пояснення).

Так, згідно з Поясненнями до товарної позиції 4418 («Вироби столярні та теслярські будівельні деталі, включаючи пористі дерев`яні панелі, зібрані панелі для підлоги, ґонт і дранку для покрівель») до цієї товарної позиції включаються дерев`яні вироби, включаючи вироби дерев`яні мозаїчні чи інкрустовані, які використовують у будівництві будь-яких споруджень і т.д., як у складеному, так і розібраному вигляді (наприклад, виготовлені із шипами, пазами, шипами типу «ластівкін хвіст» чи іншими аналогічними з`єднаннями для складання) незалежно від того, чи мають вони такі металеві деталі як петлі, замки і т.п. Вироби цієї товарної позиції можуть виготовлятись із звичайної деревини або з деревностружкових або подібних плит, деревноволокнистих плит, шаруватої або пресованої деревини (див. Примітку 3 до цієї групи). Термін «вироби столярні» стосується більше будівельних виробів (таких як двері, вікна, ставні, сходи, дверні чи віконні рами), тоді як термін «вироби теслярські» застосовується до дерев`яних виробів (таких як балки, крокви і розпірки покрівлі), які використовують як конструкційні елементи чи у процесі зведення опор, риштувань і т.д., і включає опалубку для бетонування. Проте панелі з клеєної фанери, навіть якщо їх поверхня була оброблена для використання як опалубки, включаються до товарної позиції 4412. До теслярських будівельних конструкцій також відносять шаруватоклеєні лісоматеріали (глулам), тобто будівельний лісоматеріал, одержуваний під час склеювання декількох шарів деревини, причому напрямки волокон у шарах, переважно, повинні бути паралельні. У вигнутих деталях шари розташовуються таким чином, щоб прикладене навантаження було спрямоване перпендикулярно до площини кожного шару; шари прямої балки із шаруватої деревини розташовані в паралельних площинах. До цієї товарної позиції також включаються комірчасті дерев`яні панелі, що зовні аналогічні блоковим і рейковим панелям, які описані у поясненні до товарної позиції 4412, але рейки чи планки, що утворюють центральний шар, знаходяться на певній відстані один від одного та розташовані або паралельно, або у вигляді решітки. У деяких випадках панелі можуть складатися з облицювальних листів, розділених внутрішньою рамою, що йде вздовж країв. Проміжки між ними можуть бути заповнені звукоізоляційними чи теплоізоляційними матеріалами (наприклад, пробкою, скловатою, целюлозою, азбестом). Облицювальні листи можуть виготовлятися із суцільного дерева, деревностружкової плити чи аналогічних плит, деревноволокнистої плити чи клеєної фанери, а панелі (подібні до тих, що входять до товарної позиції 4412) можуть облицьовуватися недорогоцінним металом. Панелі цього виду є відносно легкими, але міцними, і використовуються для виробництва перегородок, дверей та іноді для виготовлення меблів. До цієї товарної позиції також включаються суцільні блоки, планки, фриз і т.д., зібрані в підлогові панелі (включаючи паркетні панелі) або щити, з окантовкою або без неї. Також до цієї товарної позиції включають підлогові панелі або щити, що складаються з блоків, планок, фризу тощо, зібраних на підкладці з одного або більше шарів деревини, відомих як «шаруваті» паркетні підлогові панелі. Верхній шар (шар зношення), як правило, виготовлений з двох або більше рядів планок, що складають панель. Ці панелі чи щитки можуть бути шпунтовані по краях для полегшення складання.

В той же час, відповідно до Пояснень до товарної позиції 4407 («Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм») за деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409). Слід зазначити, що лісоматеріали, які включаються до цієї товарної позиції, не обов`язково повинні мати прямокутний (чи квадратний) поперечний переріз або однаковий поперечний переріз по всій довжині виробу. Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи з`єднані торцями (наприклад, з`єднані у шип) (див. загальні положення до цієї групи).

З матеріалів справи вбачається, що у графі 31 МД №UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 спірний товар був описаний як «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини (б/в) розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок» та у графі 33 задекларований за кодом 0 згідно з УКТЗЕД. При цьому, відповідно до пункту 8.3.4 акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 25.03.2019, під час митного огляду встановлено, що товар за МД №UA205090/2019/041218 являє собою дошки з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, які розпиляні в напряму текстури деревини з відсутніми пазами та шипами, що дозволяють їх з`єднувати та не пройшли жодної обробки, крім розпилювання. З пункту 3 оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 №КТ-UA-2019 вбачається, що під час його прийняття відповідач керувався вказаним вище актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 25.03.2019, а спірний товар був описаний як «лісоматеріали розпиляні, не з`єднані у шип, з відсутніми пазами, не стругані, не шліфовані: дошки з ялини, що були у використанні, розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм, 2000-3000х90-250х15-40 мм, 3000-4000х90-250х15-40 мм» та класифікований за кодом згідно із УКТЗЕД.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» від 08.09.2005 №2860-IV (Закон №2860-IV) лісоматеріали - деревні матеріали, які добуваються шляхом розподілу на частини звалених дерев та деревних колод (уздовж або поперек) для подальшого використання або переробки.

За приписами частин першої - третьої, шостої, сьомої статті 3 Закону №2860-IV реалізація за межі митної території України в митному режимі експорту суб`єктами підприємницької діяльності лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, допускається за наявності сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів. Порядок видачі сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів затверджується Кабінетом Міністрів України. Сертифікати про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів видаються підприємствами - постійними лісокористувачами разом з товарно-транспортною накладною. Право на експорт певної партії лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, має суб`єкт підприємницької діяльності, що отримав сертифікат про походження на відповідну партію лісо- або пиломатеріалів. Випуск у митний режим експорту лісо- та пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, здійснюється органом доходів і зборів на підставі сертифікатів про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, отриманих від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, з використанням механізму «єдиного вікна» відповідно до Митного кодексу України.

Отже, товари, які класифікуються за кодом УКТЗЕД, підпадають під дію законодавства, яке обов`язковим документом для їх експорту вимагає Сертифікат про походження лісоматеріалів і виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій.

Колегія суддів зазначає, що 04.04.2019 відносно позивача було складено протокол про ПМП №1571/20500/19, з якого вбачається, що ОСОБА_1 , під час митного оформлення товару за МД типу ЕК10АА №UA205090/2019/041218, не надавши до митного оформлення Сертифікат про походження лісоматеріалів і виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій, вчинив дії, спрямовані на його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених частиною першою статті 483 МК України. Проте, постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі №163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що апелянт не довів правильність класифікації товару, поданого до митного оформлення за МД типу ЕК10АА №UA205090/2019/041218, за кодом згідно із УКТЗЕД відповідно до оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 №КТ-UA-2019, оскільки виходячи із наявних у справі письмових доказів, товар, задекларований у МД типу ЕК10АА №UA205090/2019/041218 як «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини (б/в) розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок» не може бути класифікований у товарній позиції 4407 («Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм») за кодом згідно із УКТЗЕД. При цьому, відповідач належними та допустимими доказами не спростував правильність класифікації спірного товару у МД типу ЕК10АА №UA205090/2019/041218 за кодом 0 згідно з УКТЗЕД.

Щодо скасування картки відмови колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до частини першої статті 248 цього ж Кодексу митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з частинами першою, п`ятою статті 255 МК України, митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу. Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до частини шостої статті 255 вказаного Кодексу при виявленні порушення митних правил орган доходів і зборів здійснює випуск товарів до завершення розгляду справи про таке порушення за умови, що: 1) такі товари не підлягають конфіскації і не будуть потрібні надалі у процесі провадження у справі як докази; 2) декларант сплачує всі митні платежі або забезпечує їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Пунктами 7.1, 7.2, 7.5, 7.6 розділу VІІ (Оформлення картки відмови) Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №631 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 року за №1360/21672), передбачено, що у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову. Картка відмови роздруковується у двох примірниках і підписується посадовою особою митного органу, яка прийняла рішення про відмову, а в разі електронного декларування формується тільки як електронний документ. Один примірник оформленої картки відмови на паперовому носії невідкладно вручається (надсилається) Декларанту під його особистий підпис у другому примірнику. Картка відмови, оформлена як електронний документ, або електронний примірник картки відмови на паперовому носії надсилається Декларанту електронним повідомленням, засвідченим ЕЦП посадової особи митного органу, яка прийняла рішення про відмову. Для підтвердження отримання електронного примірника картки відмови програмним забезпеченням робочого місця Декларанта в автоматизованому режимі направляється до митного органу відповідне електронне повідомлення із зазначенням дати й часу отримання картки відмови. Другий примірник картки відмови на паперовому носії, а також копії документів, що були підставою для оформлення цієї картки відмови, залишаються на зберіганні в ПМО. Реєстраційний номер МД , за якою надано картку відмови, не може бути присвоєний іншій МД.

З оскаржуваної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139 вбачається, що причиною її прийняття є складення протоколу про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019. Разом з тим, постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі №163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Суд апеляційної інстанції вважає, що оскільки в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 №UA205090/2019/03139 зазначено про відмову у прийнятті митної декларації з причини складення протоколу про ПМП №1571/20500/19 від 04.04.2019, а в подальшому постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, яка набрала законної сили, у справі №163/857/19 закрито провадження в справі за вказаними протоколом про ПМП щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення, тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку про безпідставність та неправомірність винесення вказаної картки відмови, адже фактів порушення митних правил позивачем в судовому порядку не встановлено.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог, а тому доводи апелянта слід відхилити.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст.242, 243, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Волинської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року у справі № 140/1464/19 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
В. Я. Макарик
Повне судове рішення складено 28 листопада 2019 року.