Справа № 804/2828/16
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

26 листопада 2019 року

Київ

справа №804/2828/16

адміністративне провадження №К/9901/12846/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: головуючого судді - Мартинюк Н.М.,

суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні

касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2016 року (головуючий суддя - Білак С.В., судді - Олефіренко Н.А., Шальєва В.А.)

у справі №804/2828/16

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

про скасування наказу і поновлення на роботі.

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у травні 2016 року звернувся з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - «ГУ НП в Дніпропетровській області») в якому, з урахуванням уточнень позовних вимог, просив:

- скасувати наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 6 квітня 2016 року №870 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 10 травня 2016 року №109 о/с;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 7 квітня 2016 року;

- зобов`язати ГУ НП в Дніпропетровській області поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 7 квітня 2016 року;

- допустити виконання рішення в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 7 квітня 2016 року до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог, позивач вказав, що накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції та призначення на посаду інспектора Жовтоводського відділення поліції Дніродзержинського відділу поліції за вчинення кримінального правопорушення його підлеглим, на думку позивача, є неправомірним. Вважає наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 6 квітня 2016 року №870 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» в частині звільнення його з займаної посади начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області протиправним і таким, що порушує його права, свободи та законні інтереси.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Дніпропетровський окружний адміністративний суд постановою від 29 червня 2016 року відмовив у задоволенні позову.

Приймаючи таке рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач як начальник Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області несе відповідальність за порушення статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року №3460-IV (далі - «Дисциплінарний статут»), не здійснив необхідних заходів щодо дотримання підпорядкованим особовим складом службової дисципліни. Факт допущення підпорядкованим особовим складом вимог службової дисципліни підтверджується матеріалами службового розслідування і матеріалами кримінального провадження №0001051 (відносно капітана поліції ОСОБА_2 ).

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд постановою від 28 вересня 2016 року скасував постанову суду першої інстанції і прийняв нову, якою позов задовольнив частково:

- скасував наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 6 квітня 2016 року №870 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Щетинникова І.В.;

- скасував наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 10 травня 2016 року №109 о/с;

- поновив майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 10 травня 2016 року;

- допустив виконання рішення в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 10 травня 2016 року до негайного виконання.

В задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Приймаючи таке рішення суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за скоєння якого підлягав звільненню з органів внутрішніх справ.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву (заперечення)

У касаційній скарзі відповідач просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі постанову суду першої інстанції.

Зокрема, скаржник зазначає, що постанову суду апеляційної інстанції вважає незаконною та такою, що підлягає скасуванню, у зв`язку з неповним з`ясуванням всіх обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду матеріалам справи та порушенням норм матеріального права.

Скаржник вважає, що позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності за результатами службового розслідування, проведеного за фактом порушення службової дисципліни старшим оперуповноваженим Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції ГУ НП капітаном поліції ОСОБА_2., яке призначено наказом від 18 березня 2016 року №671.

Крім того, зазначає, що на момент вчинення ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, за який останнього було звільнено, майор поліції ОСОБА_1 займав посаду начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області і був прямим начальником ОСОБА_2 та ніс персональну відповідальність за стан службової дисципліни свого особистого складу відповідно до статті 8 Дисциплінарного статуту.

Відповідач, приймаючи рішення про звільнення позивача з посади начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та подальше призначення його інспектором Жовтоводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, діяв у межах своєї компетенції і керувався нормами, які регулюють проходження служби в поліції.

Позивач не подав відзиву на касаційну скаргу.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судами попередніх інстанцій встановлено, що наказом т.в.о. начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області від 7 листопада 2015 року №1 о/с, відповідно до пунктів 9 та 12 розділу XI Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VІІІ призначено тих, що прибули з Міністерства внутрішніх справ, з присвоєнням спеціальних звань поліції в порядку переатестування та з установленням посадових окладів згідно штатного розпису, з 7 листопада 2015 року, а саме ОСОБА_1 , який мав спеціальне звання майор міліції, начальником Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції, присвоївши йому спеціальне звання майор поліції.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 10 травня 2016 року №109 о/с відповідно до пункту 3 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VІІІ майора поліції ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та призначено інспектором Жовтоводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 10 травня 2016 року.

Підставою видання наказу від 10 травня 2016 року №109 о/с став наказ ГУ НП в Дніпропетровській області від 6 квітня 2016 року №870 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області».

Відповідно до наказу ГУ НП в Дніпропетровській області від 6 квітня 2016 року №870 за неналежну організацію роботи, направлену на зміцнення дисципліни та законності у підпорядкованому підрозділі, виявлення і припинення злочинних проявів серед підлеглих поліцейських, очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського, начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено з посади.

Підставою для видання цього наказу стало порушення прокуратурою Дніпропетровської області за матеріалами УВБ в Дніпропетровській області ДВБ НПУ за фактом вчинення кримінального правопорушення оперуповноваженим Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_2 , передбаченого частиною другою статті 307 Кримінального кодексу України (кримінальне провадження №0001051).

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВОВОГО РЕГУЛЮВАННЯ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Згідно з пунктом 9 Закону України від 23 грудня 2015 року №901-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейськими Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника поліції.

Стаття 2 Дисциплінарного статуту вказує, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Стаття 8 Дисциплінарного статуту визначає, що начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів, наказів, норм моралі, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу. Особливу увагу начальник повинен приділяти вивченню індивідуальних якостей підлеглих, дотриманню статутних відносин між ними, створенню здорового морально-психологічного клімату в колективі, його згуртуванню, своєчасному запобіганню порушенням службової дисципліни та виявленню причин їх учинення, формуванню нетерпимого ставлення до порушників, враховуючи при цьому думку колективу та громадськості.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни, які наведені в статті 12 Дисциплінарного статуту, є звільнення з органів внутрішніх справ, що застосовується як крайній захід дисциплінарного впливу.

Порядок накладення дисциплінарного стягнення встановлений статтею 14 Дисциплінарного статуту, у якій зазначено, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, вчиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Отже, підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою рядового або начальницького складу службової дисципліни, визначення якої наведене у статті 1 Дисциплінарного статуту.

ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Відповідно до частин першої й четвертої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -«КАС України») суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Одночасно, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що за результатами проведеного службового розслідування за порушення службової дисципліни, вимог статті 7 Дисциплінарного статуту, вимог норм Закону України «Про національну поліцію» від 2 липня 2015 року №580-VІІІ, було притягнуто до дисциплінарної відповідальності керівний склад Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, зокрема, начальника Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 .

В наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зазначено, що позивача звільнено з посади за неналежну організацію роботи, направлену на зміцнення дисципліни у підпорядкованому підрозділі, виявлення та припинення злочинних проявів серед підлеглих поліцейських, очищення підрозділів поліції від осіб, які своїми діями компрометують високе звання поліцейського.

Верховний Суд погоджується з тим, що позивач, як начальник Заводського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області усвідомлював свою роль в контролі за додержанням службової дисципліни свого особистого складу, а отже може нести відповідальність за порушення статті 8 Дисциплінарного статуту, якщо провина буде доведена.

Також Верховний Суд погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, що відповідач не надав доказів вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем, а не його підлеглим, тому прийняті спірні накази про звільнення позивача є неправомірними.

Крім того, Верховний Суд погоджується з тим, що застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення до позивача за порушення службової дисципліни, відповідач не врахував наступні обставини: тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Отже, до позивача за неналежний контроль за додержанням службової дисципліни підлеглими застосовано не співрозмірний вид дисциплінарного стягнення.

Верховний Суд відхиляє аргументи скаржника, що позивач як керівник також окремо несе відповідальність за ефективність діяльності органу, дотримання вимог чинного законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівником, яким вчинено порушення. Як встановив апеляційний суд, відповідач не довів в чому саме полягає вина позивача щодо порушення службової дисципліни оперуповноваженим ОСОБА_2 . Такого факту як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади.

Верховний Суд також відхиляє аргументи скаржника щодо невірного встановлення судом апеляційної інстанції фактичних обставин справи, оскільки суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним.

Аргументи, наведені відповідачем у касаційній скарзі, не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції, а відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваного судового рішення.

У контексті оцінки доводів касаційної скарги Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції не розподіляються.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2016 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду