Справа № 460/3613/19
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
28 листопада 2019 року м. Рівне№460/3613/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Борискін С.А., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
до Державної установи "Рівненський слідчий ізолятор"
про визнання протиправною та скасування постанови, стягнення моральної шкоди,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної установи "Рівненський слідчий ізолятор", в якому просив:
- визнати протиправними дії адміністрації Державної установи "Рівненський слідчий ізолятор" щодо поміщення ОСОБА_1 у карцер на 10 (десять) діб незаконними;
- стягнути з держави через Державну казначейську службу України за рахунок коштів державного бюджету України, шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 , - 901 368,00 грн (дев`ятсот одна тисяча триста шістдесят вісім) грн 00 коп моральної шкоди, завданої незаконними діями керівництва Державної установи "Рівненський слідчий ізолятор".
Суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.
Згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Зі змісту позовної заяви судом встановлено, що позивач, серед іншого, просив стягнути з держави через Державну казначейську службу України моральну шкоду. Водночас, відповідачем у адміністративному позові зазначив лише Державну установу "Рівненський слідчий ізолятор".
Враховуючи викладене, позивачу необхідно оформити позовну заяву із зазначенням відповідачів до яких заявлено позовні вимоги.
Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) .
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 №2629-VIII з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 1921,00 грн.
Суд враховує правові висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 14.03.2017 у справі №21-3944а16, відповідно до яких вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.
Отже, зміст даних позовних вимог свідчить, що позивачем фактично заявлено одну вимогу немайнового характеру.
За змістом приписів ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, за подання адміністративного позову підлягає до сплати судовий збір в розмірі 768,40 грн.
Всупереч викладеному, позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.
Разом з тим, у позовній заяві позивач просив звільнити його від сплати судового збору, оскільки він не має змоги працювати та отримувати заробітну плату, у зв`язку з перебуванням під вартою у Державній установі "Рівненський слідчий ізолятор". Крім того, у доданому до позовної заяві клопотанні про звільнення від сплати судового збору, позивач зазначав про те, що відповідно до вимог ч.17 ст.5 Закону № 3674-VI, зокрема, звільняються від сплати судового збору особи, взяті під варту, - у справах, пов`язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до ст.537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору. З урахуванням викладеного, а також з покликанням на практику Європейського суду з прав людини, позивач просив звільнити його від сплати судового збору.
Згідно з п.17 ч.1 ст.5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, пов`язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.
Так, суду слід зазначити, що справи, пов`язані із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку, розглядаються виключно за правилами кримінального процесуального законодавства та не підлягають розгляду у порядку адміністративного судочинства.
Таким чином, зазначена норма закону не передбачає безумовного звільнення позивача від сплати судового збору в даній адміністративній справі.
Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
Згідно ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відтак, підставою для звільнення від сплати судового збору у адміністративному судочинстві є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.
При цьому, відповідно до вимог п.1 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI суд може звільнити від сплати судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.
Позивачем до матеріалів справи не долучено доказів на підтвердження його майнового стану, зокрема, доказів його річного доходу за попередній календарний рік чи довідки про відсутність коштів на його рахунках.
Оскільки, заявлене позивачем клопотання не обґрунтоване, то суд дійшов висновку, що подана заява не містить достатніх документально підтверджених відомостей про майновий стан позивача та не підтверджує неспроможність сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.
Відповідно до ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб, який передбачає подання позивачем належним чином оформленої позовної заяви з уточненим суб`єктним складом відповідачів, із викладом змісту позовних вимог щодо кожного з них; квитанції про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн. або довідки про розмір доходу позивача за попередній 2018 рік чи довідки про відсутність коштів на його рахунках для обґрунтованості клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Рівненський слідчий ізолятор" про визнання протиправною та скасування постанови, стягнення моральної шкоди залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Борискін С.А.