Справа № 160/1964/19
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 160/1964/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді-доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року у справі № 160/1964/19 (суддя І інстанції Єфанова О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні Світлотехнічні Технології" до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому просив визнати протиправними та скасувати:

- рішення від 01.02.2019 року № UA100000/2019/000017/2 про коригування митної вартості товарів;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA 100030/2019/00062.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити.

В обґрунтування скарги вказує, що після здійснення низки заходів по перевірці документів встановлено, що подані позивачем до митного оформлення для підтвердження митної вартості товару документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари. Так, митним органом встановлено, що в інвойсі від 25.01.2019 №-92-93-94-95-96 не зазначено умови оплати за товар; в інвойсі від 25.01.2019 №-92-93-94-95-96 не зазначено торгової марки товарів, тоді як відповідно до пункту 1.2 контракту від 24.01.2019 №569/НК торгова марка товарів LEZARD; відповідно до пункту 5.2 контракту від 24.01.2019 №569/НК в ціну товару входить вартість тари та упаковки, а відповідно до пункту 2.1 контракту товар поставляється на умовах DAP-Дніпро (умови поставки DAP означають, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення та покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення) - цю ціну товару не включено відповідно до умов поставки DAP витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення; декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки DAP витрат й ризиків, пов`язаних з транспортуванням товару в місце призначення.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанціїбез змін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

24 січня 2019 року між ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології" (Покупець) та іноземною компанією DERNEK GRUP ELEKTRIK ELEKTRONIK DIS TICARET VE SANAYI LIMITED SIRKETI ISTANBUL TRAKYA SERBEST BOLGESI SUBESI (TURKEY) (Продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт № 569/НК (а.с. 19-25), за умовами якого Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю продукцію торгової марки Lezard, - електроустановочні вироби (розетки, вимикачі, подовжувачі і ін.) (далі - Товари) в строки, передбачені контрактом, а Покупець прийняти Товари і оплатити за умовами контракту. Кількість Товарів, що постачаються, визначаються Покупцем в заявці самостійно. Перелік Товарів, що постачаються за цим контрактом, може бути змінений або доповнений сторонами.(п. 1.1, 1.2). Продавець зобов`язується поставити Покупцю товари на умовах: DAP-Дніпро (Incoterms 2010). Поставка Товарів супроводжується наступними товаросупровідними документами: рахунок та/або рахунок-проформа, пакувальний лист, транспортний документ (п. 2.1, 2.2). Грузовідправником може виступати третя сторона (п. 2.3). Підприємством-виготовлювачем є Продавець, вантажоодержувачем Покупець. Поставка Товарів за контрактом здійснюється на підставі заявок Покупця, яка направляється на адресу Продавця (п. 2.4, 2.5, 2.6). Загальна сума контракту складає 1000000 доларів США. В загальну суму контракту включається вартість Товару, пакування, маркування, витрати на доставку (п. 4.1, 4.2). Ціна на весь асортимент Товару зазначається в інвойсі або специфікації, які складаються на кожну партію Товару Продавцем і передаються Покупцю. У ціну товару включається вартість тари і пакування (п. 5.1, 5.2). Оплата товару Покупцем за договором здійснюється шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Продавця. Валютою платежу є долар США (п. 6.1, 6.2)

Продавець здійснив поставку товару, назва якого, кількість, ціна і інші умови обумовлено сторонами в товаросупроводжуючих документах, на суму 55894,32 USD (доларів США).

Для здійснення митного оформлення товару позивач подав до Київської міської митниці ДФС електронну митну декларацію № UA 100030/2019/396576 від 31.01.2019. (а.с. 26-30)

Митна вартість товару за цією декларацією була визначена із застосуванням основного методу за ціною договору.

Разом із декларацією позивач надав пакет документів, а саме (а.с. 36-49,59-62):

- PROFORMA-INVOICE № -92-93-94-95-96 від 25.01.2019 (код документу 0325 у графі 44 ВМД);

- INVOICE № -92-93-94-95-96 від 25.01.2019 (код документу 0380 у графі 44 ВМД);

- міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 000588 від 25.01.2019 (код документу 0730 у графі 44 ВМД);

- INVOICE № -92-93-94-95-96 від 25.01.2019 (код документу 0862 у графі 44 ВМД);

- зовнішньоекономічний контракт №569/НК від 24.01.2019 (код документу гп4104 у графі 44 ВМД).

При перевірці правильності визначення митної вартості товару, згідно з положеннями ст. 53 МК України, враховуючи заходи, передбачені Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 № 689, орган доходів і зборів дійшов висновку, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, та у відповідності п. 2-3 ст. 53 МКУ декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів додатково надати:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

4) копію митної декларації країни відправлення;

5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

31 січня та 1 лютого 2019 року декларантом до Київської міської митниці подані повідомлення про неможливість надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості за поданими митними деклараціями. (а.с. 108, 116)

Відповідно до положень статті 255 Митного кодексу України відповідачем проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості.

За результатом проведеної митної оцінки митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 01.02.2019 № UA100000/2019/000017/2 із застосуванням 2-г-1 резервного методу. (а.с. 14-16)

У зв`язку з прийняттям митним органом рішень про коригування митної вартості, позивачу було оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA 100030/2019/00062. (а.с. 17)

Не погоджуючись з рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів та картками відмови, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач не мав достатніх обґрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості декларантом за ціною контракту. Суд виходив з того, що під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. Вказане, на думку суду, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості товару.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

З наведеного вбачається, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною другою статті 57 МК України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до ч. 3 ст. 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Згідно з рішенням про коригування митної вартості від 01.02.2019 № UA100000/2019/000017/2 підставами для його прийняття є результат митного контролю щодо правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) згідно статті 54 Митного кодексу України.

У результаті такого контролю встановлено таке:

1) в інвойсі від 25.01.2019 № -92-93-94-95-96 не зазначено умови оплати за товар;

2) в інвойсі від 25.01.2019 № -92-93-94-95-96 не зазначено торгової марки товарів, тоді як відповідно до пункту 1.2 контракту від 24.01.2019 № 569/НК торгова марка товарів LEZARD;

3) відповідно до пункту 5.2 контракту від 24.01.2019 №569/НК в ціну товару входить вартість тари та упаковки, а відповідно до пункту 2.1 контракту товар поставляється на умовах DAP-Дніпро (умови поставки DAP означають, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення та покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення) - цю ціну товару не включено відповідно до умов поставки DAP витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення;

4) декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки DAP витрат й ризиків, пов`язаних з транспортуванням товару в місце призначення.

Судом встановлено, що підставою для витребування у декларанта додаткових документів послугувало спрацювання профілю ризику за напрямком митної вартості, а також виявлення митним органом в наданих позивачем документах розбіжностей: інвойсі поставка товару здійснюється на умовах поставки DAP, а відповідно до п.5.2 контракту № 569/НК в ціну товару входить вартість тари та упаковки, а відповідно до пункту 2.1 контракту товар поставляється на умовах DAP-Дніпро, що до ціни товару не включено відповідно до умов поставки DAP витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення.

Оцінивши доводи відповідача з приводу виявлених розбіжностей у наданих для митного оформлення товару документах, апеляційний суд вважає вказані доводи необґрунтованими, оскільки виявлені відповідачем розбіжності не є такими, що можуть свідчити про неправильність визначення декларантом митної вартості товару.

Так, відповідно до Інкотермс-2010 DAP ("постачання в місці призначення") означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення. Термін DAP може застосовуватися під час перевезення товару будь-яким видом транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення. Під словом «перевізник» розуміється будь-яка особа, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому або організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту.

Отже, поставка товару на умовах DAP зобов`язує продавця нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

З урахуванням вказаного поставка товару на умовах DAP передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (в тому числі ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення), тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.

Відтак, додаткові витрати на транспортування товару ТОВ "Інженерні Світлотехнічні Технології" не понесло, як вказав і суд першої інстанції.

Також, судом першої інстанції правильно встановлено, що наведеними умовами поставки DAP (в редакції Incoterms 2010) не врегульоване питання включення у ціну товару тари та упаковки.

Згідно з п. 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на страхування товарів.

Отже, відповідно до умов поставки за контрактом від 24.01.2019 №569/НК та наявними у справі товаросупровідними документами, всі витрати (транспортування, страхування товару тощо) вже були включені продавцем в ціну товару, відображену у документах, наданих митному органу для митного оформлення. Тому надання додаткових документів, як і необхідність окремого відображення в них вартості транспортних витрат, митним законодавством не передбачається.

Посилання відповідача на те, що в інвойсі від 25.01.2019 № -92-93-94-95-96 не зазначено торгової марки товарів, тоді як відповідно до пункту 1.2 контракту від 24.01.2019 №569/НК торгова марка товарів LEZARD є безпідставними та необґрунтованими, оскільки у вказаному інвойсі є посилання на контракт від 24.01.2019 №569/НК, за змістом п. 1.2 якого визначено найменування Товарів: продукція торгової марки Lezard - електроустановчі вироби (розетки, вимикачі, подовжувачі і ін.), каучукові силові роз`єми. Тобто вказаним контрактом торгова марка LEZARD є виключною, оскільки будь-якої іншої торгової марки контрактом не передбачено.

Колегія суддів звертає увагу, що неподання позивачем витребуваних додаткових документів, а саме виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару з об`єктивних причин, зокрема, з причин їх невизначеності та відсутності у позивача, не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Ураховуючи викладене вище, апеляційний суд дійшов висновку, що позивач надав усі необхідні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість контролюючий орган не довів наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого Товариством товару та протиправність оскаржуваних рішень відповідача.

Зазначені висновки здійснені з урахуванням постанови Верховного Суду від 7 листопада 2019 року у справі № 160/1329/19, ухваленої у спорі між тими ж сторонами в аналогічному предметі спору.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові, а факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування відповідачем, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не можуть слугувати підставою для відмови в митному оформленні товару, відтак прийняті відповідачем спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митних декларацій є протиправними та підлягають скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року у справі № 160/1964/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко