Справа № 523/11182/19
Суддя: Кисельов В. К.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/523/192/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2019 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - Кисельова В.К.

при секретарі - Дзюба Г.І.

за участю представника позивача, адвоката Ткаченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одеси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до УПП в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до УПП в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наступні обставини. Так, 01 липня 2019 року інспектором лейтенантом поліції 3-тього батальйону першої роти Кучеренко Миколою Миколайовичем Управління патрульної поліції в Одеській області було прийнято постанову серії АВ № 1284680 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 121 ч. 1 КУпАП, та накладення на ОСОБА_1 (надалі Позивач) адміністративного штрафу в розмірі 340 грн..

Позивач вважає, що вищезазначена постанова прийнята з порушенням процесуального права (а саме ст. 251, 252, 280 КУпАП), що призвело до неправильного застосування норм матеріального права (а саме ч. 1. ст 121 КУпАП п. п. 31.3.а Правил дорожнього руху), тому є безпідставною, незаконною та такою що підлягає скасуванню з наступних підстав.

Так, за твердженням позивача, 01.07.2019 року, о 21 годині 16 хвилин, він керував власним транспортним засобом Nissan primera, номерний знак НОМЕР_1 , та його було зупинено працівником поліції, який представився ОСОБА_2 (нагрудний знак № НОМЕР_2 ) по дорозі в м. Одеса, в смт. Затока, Білгород-Дністровському районі.

Після того, як Позивач передав своє свідоцтво на право керувати транспортним засобом та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_2 , між Позивачем та Сломою виникла суперечка про підстави, якими Слома керувався при зупинці транспортного засобу Позивача.

Необхідно зазначити, що з іншими працівниками поліції Позивач під час зупинки не спілкувався.

Після суперечки, ОСОБА_2 повернувся до патрульного автомобіля та сів в нього.

Приблизно в 21 годину 45 хвилин Слома В. В ОСОБА_3 вручив Позивачу постанову серії АВ № 1284680.

Позивач стверджує, що в розгляді адміністративної справи він участі не брав, про те, що справа розглядається Позивача ніхто його сповіщав, доказів про скоєння позивачем адміністративного правопорушення позивачу ніхто не надавав, можливості скористатись правами при розгляді справи не мав.

Крім того, оскаржувана постанова винесена інспектором лейтенантом поліції 3-тього батальйону першої роти Кучеренко Миколою Миколайовичем, якого Позивач ніколи не знав та не мав можливості з ним навіть спілкуватися.

В самій постанові зазначено, що Позивач керував транспортним засобом з явними ознаками переобладнання з порушенням вимог стандартів, норм, а саме в правій передній фарі встановлено проблисковий ліхтар фіолетового кольору та переобладнано освітлення заднього номерного знаку, яка освітлює номерний знак синім кольором, чим порушив п. 31.3.а ПДР - Експлуатація ТЗ.

Позивач стверджує, що поняття «проблисковий ліхтар» та «підсвітка заднього номерного знаку» відсутні в Правилах дорожнього руху України, КУпАП, або будь-якому іншому законодавчому акті України, а також відсутні в технічній літературі, яка доступна для Позивача.

На підставі викладеного, позивач просить:

- Скасувати постанову інспектора лейтенанта поліції 3-тього батальйону першої роти Кучеренко Миколи Миколайовича від 01 липня 2019 року серії АВ № 1284680;

- провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 121 ч. 1 КУпАП - закрити.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представники Управління патрульної поліції в Одеської області Департаменту патрульної поліції направили до суду відзив на позов, згідно якого вони просили залишити позовні без задоволення, оскільки постанову було складено відповідно до вимог чинного законодавства.

Судом встановлені наступні обставини справи, а також відповідні правовідносини.

Так судом встановлено, що 01 липня 2019 року інспектором лейтенантом поліції 3-тього батальйону першої роти Кучеренко Миколою Миколайовичем Управління патрульної поліції в Одеській області було прийнято постанову серії АВ № 1284680 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 121 ч. 1 КУпАП, та накладення ОСОБА_1 (надалі Позивач) адміністративного штрафу в розмірі 340 грн.. В постанові зазначено, що водій ОСОБА_1 , керував транспортним засобом Nissan primera, номерний знак НОМЕР_1 , з явними ознаками переобладнання, з порушенням вимог стандартів, норм, а саме в правій передній фарі встановлено проблисковий ліхтар фіолетового кольору та переобладнано освітлення заднього номерного знаку, яка освітлює номерний знак синім кольором, чим порушив п. 31.3.а ПДР - Експлуатація ТЗ.

Згідно з п.п. 31.3 (а) Правил дорожнього руху, затверджених Постановою КМУ № 1306 від 10 жовтня 2001 р. (далі - Правила, Правила дорожнього руху), забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством у разі їх виготовлення або переобладнання з порушенням вимог стандартів, правил і нормативів, що стосуються безпеки дорожнього руху.

Технічний стан транспортних засобів та їх обладнання є факторами, що впливають на безпеку дорожнього руху.

Державний стандарт ДСТУ 3649:2010 «КОЛІСНІ ТРАНСПОРТНІ ЗАСОБИ» (далі - ДСТУ), установлює вимоги щодо безпечності та методи контролювання технічного стану автомобілей, що перебувають в експлуатуванні,

Пунктом 6.1 ДСТУ встановлені вимоги щодо безпечності технічного стану зовнішніх освітлюваних приладів.

Так, п.п. 6.1.1 ДСТУ не дозволено змінювати розташування приладів зовнішнього освітлення, їх демонтувати, встановлювати додаткові, а також змінювати режим їх роботи, якщо це не передбачено конструкцією або документами щодо погодження переобладнання транспортного засобу.

Конструкцією транспортного засобу позивача не передбачена наявність у фарах додаткового освітлювального проблискового приладу фіолетового кольору чи використання ламп фар ближнього або дальнього світла іншого кольору ніж білий чи в режимі миготіння, а також не передбачена наявність синього ліхтаря освітлення номерного знака. Документів щодо погодження таких змін позивачем не було надано як поліцейським, так і до суду.

Згідно п.п. 6.1.2 ДСТУ не дозволено застосовувати зруйновані та з тріщинами на світловідбивальних поверхнях або розсіювачах освітлюваних приладів, установлювати будь- які пристрої, що обмежують їхню видимість, змінюють їхню силу світла, світлорозподіл або колір.

У відповідності до п. 6.1.5 ДСТУ зазначеного стандарту, ліхтар освітлення номерного знака та Фари відносяться до приладів зовнішнього освітлення. Кількість, колір та наявність ПЗС (приладів зовнішнього освітлення) на КТЗ (колісному транспортному засобі) визначають відповідно до таблиці 1 (наявної в ДСТУ 3649:2010).

Так, в таблиці 1 зазначено, що ліхтар освітлення номерного знаку, а також фари ближнього, дальнього світла повинні бути обов`язково білого кольору.

В свою чергу, підпунктом 31.1 ПДР України встановлено, що технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам, стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації.

Зміна кількості, типу, кольору, розміщення та режиму роботи зовнішніх світлових приладів може спровокувати виникнення дорожньо-транспортної пригоди, тому Правилами дорожнього руху з метою забезпечення безпеки на проїзній частині забороняється самостійно переобладнувати транспортний засіб.

Так, у відповідності до п. 31.4.3 ПДР України, забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності невідповідності таким вимогам: «зовнішні світлові прилади: ...а) кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають вимогам конструкції транспортного засобу».

З наданого представники відповідача диску з відеозаписом та фотографією вбачається, що в правій передній фарі автомобіля було встановлено проблисковий ліхтар фіолетового кольору, а задній ліхтар освітлення номерного знаку горів синім кольором.

Отже мало місце переобладнання транспортного засобу з порушенням вимог стандартів, правил і норм, які стосуються безпеки дорожнього руху.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь- які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КУпАП передбачена відповідальність за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Отже в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КУпАП.

Згідно постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП накладено стягнення у вигляді штрафу 340 грн, що відповідає санкції даної статті.

Суд також вважає, що інспектором поліції не була порушена процедура складання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП.

За змістом статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення органи Національної поліції розглядають, зокрема, справи про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху (в тому числі й щодо порушення частини першої статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Відповідно до частини 2 статті 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 258 КУпАП, протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції (ст. 222 КУпАП визначено компетенцію Національної поліції щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення, а саме, зазначено що «органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення:..., зокрема, і за частинами першою, другою і третьою статті 122»).

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті (ст. 258 КУпАП), уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу (ч. 4 ст. 258 КУпАП).

Крім того, «Інструкцією з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі» затвердженої наказом МВС № 1395 від 07.11.2015 р. встановлено, що у разі виявлення правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, розгляд якого віднесено до компетенції Національної поліції України, поліцейський виносить постанову у справі про адміністративне правопорушення без складання відповідного протоколу.

Постанова виноситься у разі виявлення адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, передбачених статтями 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частинами першою, другою, третьою, п`ятою і шостою статті 121, статтями 121-1,121-2, частинами першою, другою і третьою статті 122, частиною першою статті 123, статтею 124- 1, статтями 125,126, частинами першою, другою і третьою статті 127, статтями 128, 129, статтею 132-1, частинами шостою і одинадцятою статті 133-1, частинами першою, другою і третьою статті 140 КУпАП.

Постанова виноситься на місці вчинення адміністративного правопорушення.

Пунктом 2.3 Рішення Конституційного суду України № 5-рп/2015 від 26.05.2015 р. «у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення» встановлено, що законодавство передбачає випадки коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, а на місці вчинення правопорушення виноситься постанова (ч. 2, 4 ст. 258 КУпАП), в такому разі притягнення особи до адміністративної відповідальності фактично відбувається у скороченому провадженні.

Скорочене провадження у справах про зазначені адміністративні правопорушення передбачає, зокрема, фіксацію адміністративного правопорушення і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення.

Застосування посадовою особою процедури скороченого провадження в інших випадках, які не визначені законом, тобто розгляд справи про адміністративне правопорушення безпосередньо на місці його вчинення, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про таке правопорушення, призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.»

Таким чином, законодавством, як виключення, передбачено процедуру скороченого провадження при притягненні особи до адміністративної відповідальності під час якої фіксація адміністративного правопорушення, розгляд справи і накладання адміністративного стягнення на правопорушника відбувається безпосередньо на місці його вчинення.

В Рішенні Конституційного суду України № 5-рп/2015 від 26.05.2015 р. зазначено, що застосування посадовою особою процедури скороченого провадження в інших випадках, які не визначені законом, призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху» від 14 липня 2015 року № 596-УІІІ, який був прийнятий після винесення Рішення Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року по справі №25-рп/2015, внесено зміни до ст.258 КУпАП та передбачено, що скорочене провадження у справах про адміністративні правопорушення, а саме відсутність необхідності складати адміністративний протокол (навіть у разі заперечення порушника проти його вчинення) та, відповідно, можливість розглядати справи і накладати стягнення на місці вчинення правопорушення застосовується і до правопорушень, розгляд яких віднесено до компетениії Наиіональної поліиії.

Отже, закон дозволяє застосовувати процедуру скороченого провадження, тому, відповідно, дозволяється фіксація адміністративного правопорушення, розгляд справи і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення. Протокол про адміністративне правопорушення не складається.

Такої ж позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 14.03.18 по справі № 760/2846/17, висновки якого повинні враховуватись судами при виборі та застосуванні норм права (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Крім того, постановою Верховного Суду від 14.02.18 по справі № 536/583/17 зроблено висновок, що застосування процедури скороченого провадження у випадках, визначених законом, не призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених в Кодексі України про адміністративні правопорушення.

Згідно п.1 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

Суд вважає, що дії інспектора поліції 3-тього батальйону першої роти Кучеренко Миколою Миколайовичем Управління патрульної поліції в Одеській області є правомірнии, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 77, 78, 139, 241-246, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до УПП в Одеській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без задоволення у повному обсязі.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Суворовський районний суд м. Одеси шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя

Повний текст складено та підписано 27.11.2019р.