Справа № 160/7015/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 жовтня 2019 року Справа № 160/7015/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кучми К.С.
при секретарі судового засідання - Чорній М.В.
за участю: представника позивача - Нездолій Г.В. представника відповідача - Свиди Р.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство Будвироби" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладання штрафу, -
У липні 2019 року позивач звернувся до адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому просив: визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами від 11.04.2019 року №ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що спірна постанова про накладення штрафу від 11.04.2019 року №ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330, складена на підставі акту інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН1561/24/АВ від 22.03.2019 року, була винесена відповідачем без врахування реальних обставин. На момент проведення перевірки ТОВ "Підприємство Будвироби", за результатами якої винесено оскаржувану постанову, виявлені під час проведення перевірки порушення законодавства про працю вже було самостійно усунуто позивачем. При проведенні перевірки посадові особи відповідача вийшли за межі перевірки. Позивача не було повідомлено вчасно про розгляд справи про накладення на товариство штрафу Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, що є суттєвим порушенням встановленої Порядком №295 від 26.04.2017 року та № 509 від 17.07.2013 року процедури здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю. Порушення ст.94, ч.1 ст.83 КЗпП України встановлено із істотними порушеннями прав позивача, процедури державного нагляду (контролю). Відповідач протиправно проігнорував доведений факт того, що порушення були виявлені вже після їх усунення позивачем, а тому висновки акту перевірки є неповними, та заходи до притягнення об`єкта відвідування до відповідальності вжиті відповідачем у оскаржуваній постанові безпідставними, що свідчить про протиправність відповідної постанови.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд позов задовольнити з викладених у ньому підстав, та з урахуванням відповіді на відзив.
Представник відповідача в судовому засіданні пред`явлені позовні вимоги не визнав та зазначив, що під час проведення інспекційного відвідування позивачем не надавалося касові ордери №12, №13 та №14 від 07.03.2019 року. Бухгалтером було повідомлено, що заробітна плата на ТОВ "Підприємство Будвироби" виплачується через платіжні картки. Якщо підприємство на момент проведення інспекційного відвідування знало про самостійне виправлення помилок у 2018 році в частині нарахування та виплати заробітної плати працівникам, то воно повинно було надати ці документи під час проведення інспекційного відвідування. Посилання позивача, що платіжні картки для зарахування заробітної плати працівників були закриті та у зв`язку з цим було виплачена у готівковій формі, відповідач вважає необґрунтованими та доказів підтвердження даного факту позивачем не надано.
Представник відповідача також зазначив, що 29.03.2019 року винесено рішення щодо розгляду справи про накладання штрафу №ДН1561/24/АВ/МГ/ІП, в якому призначено розгляд справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю на 11.04.2019 р. та направлено на адресу позивача 01.04.2019 р. 10.04.2019 р. було вручено позивачу. Таким чином, повідомленням про вручення поштового відправлення доказує, що позивач був повідомлений про розгляд справи про накладення штрафу, яке відбулося 11.04.2019 року. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні. Також, відповідно до п.5 Порядку №509 у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів. Таким правом позивач не скористався. Отже можна зробити висновок, що позивач навмисно не вжив заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні під час розгляду справи про накладання штрафу. Інших підстав, щодо перенесення розгляду справи про накладання штрафу Порядок 509 не передбачає, а тому представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з направленням від 21.03.2019 року №164 предметом інспекційного відвідування було здійснення контролю за додержанням законодавства про працю ТОВ «Підприємство Будвироби» з питання оформлення трудових відносин, повноти, своєчасності нарахування та виплати заробітної плати в період з 21.03.2019 року по 22.03.2019 року.
За результатами інспекційного відвідування був складений акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН1568/24/АВ від 22.03.2019 року.
27.03.2019 р. відповідачем було отримано заперечення позивача №70 від 25.03.2019 р. на акт інспекційного відвідування.
01.04.2019 року за №717/4.1-3 відповідачем була надана відповідь на заперечення позивачу до акту.
На підставі акту №ДН1568/24/АВ відповідачем винесено припис про усунення виявлених порушень №ДН1568/24/АВ/П від 02.04.2019 року та вручено об`єкту відвідування ТОВ «Підприємство Будвироби».
В судовому засіданні встановлено, що постановою, прийнятою Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 11.04.2019 року № ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330, накладено на ТОВ «Підприємство Будвироби» штраф у розмірі 125 190 грн.
Постанова обґрунтована тим, що в ході інспекційного відвідування позивача було встановлено, що у листопаді та грудні 2018 року встановлено випадки нарахування та виплати працівникам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заробітної плати у сумах менших, ніж суми, які належить до нарахування та виплати працівникам за виконану ними роботу, що порушує вимоги ст.94 КЗпП України; у липні 2018 року встановлено випадок невиплати працівнику ОСОБА_3 при звільненні грошової компенсації за всі невикористані ним дні щорічної відпустки, що порушує вимоги ч.1 ст.83 КЗпП України.

Правомірність та обґрунтованість постанови про накладення штрафу від 11.04.2019 року №ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330 є предметом позову, який передано на розгляд суду.

Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.

Відповідно до преамбули Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 20.09.2007 р. № 877-V цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

16 травня 2017 року набув чинності Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 р. № 295 (далі за текстом - Порядок № 295, який був чинний на час проведення перевірки), положення якого узгоджуються з нормами Закону № 877-V.

Відповідно до п.1 Порядку №295 цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).

Відповідно до п.2 Порядку № 295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, в тому числі Держпраці та її територіальних органів.

Відповідно до п.п.4 п.5 Порядку №295 встановлено, що інспекційні відвідування проводяться, в тому числі, за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю.

В силу Порядку про здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 26.04.2017 р. №295 Проведення інспекційних відвідувань та організацій, невиїзних інспектувань та відповідно до ч.5 вищезазначеним Порядком, інспекційні відвідування проводяться:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю;

6) за інформацією:

-Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;

ДФС та її територіальних органів про:

-невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

-факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень;

-факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом;

-роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:

-роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної;

-роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;

-роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків;

-працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;

-роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки");

-роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сум підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації;

-роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.

Звернення фізичних осіб, стосовно яких порушено правила оформлення трудових відносин, працівників і роботодавців може бути подане через уповноваженого представника. Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 5-7 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю, його заступник.

Інспекційне відвідування або рішення інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, підлягає повідомній реєстрації Держпраці чи її територіальним органом до початку його проведення.

Так, в ході інспекційного відвідування встановлено випадки нарахування та виплати працівникам заробітної плати у сумах менших, ніж суми які належить до нарахування та виплати працівникам за виконану ними роботу, а саме:

- ОСОБА_1 , відповідно до табелю обліку робочого часу у листопаді 2018 року відпрацював на посаді сторожа 72 години. Відповідно до штатного розкладу, який введено в дію з 01.11.2018 р. посадовий оклад на його посаді складає 3 850 грн. Відповідно до зарплатної відомості за листопад 2018 року йому нараховано оклад по дням у розмірі 1 554,55 грн. при тому, що йому належить до нарахування 1 575 грн.;

- ОСОБА_2 , відповідно до табелю обліку робочого часу у грудні 2018 року відпрацював на посаді обрубщика 24 години. Відповідно до штатного розкладу, який введено в дію з 01.11.2018 р. посадовий оклад на його посаді складає 4 200 грн. Відповідно до зарплатної відомості за грудень 2018 року йому нараховано оклад по дням у розмірі 625 грн., при тому, що йому належить до нарахування 637,97 грн.

Також в ході інспекційного відвідування встановлено випадок невиплати працівнику при звільненні грошової компенсації за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а саме: ОСОБА_3 , прийнятий на посаду електромонтажника з 01.06.2018 р. Відповідно до табелю обліку робочого часу відпрацював у червні 2018 року повний робочий місяць. Звільнений з посади з 02.07.2018 р., але грошову компенсацію за не використані дні відпустки працівнику не нараховано та не виплачено, що порушує вимоги ч.1 ст.83 КЗпП України.

Як було зазначено вище, 27.03.2019 р. відповідачем було отримано заперечення позивача №70 від 25.03.19 р. на акт інспекційного відвідування.

У вищевказаних запереченнях позивачем було зазначено, що у III розділі акту інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю №ДН1561/24/АВ від 22.03.2019 р. зазначено, що в ході перевірки ТОВ «Підприємство «Будвироби» () розглянуті документи: звіти по ЄСВ за січень-грудень 2018 року з копіями квитанцій про прийняття, накази про прийняття працівників на роботу за 2018 рік, повідомлення до ДФС про прийняття працівників на роботу, з копіями квитанцій про прийняття та звіти ф.1ДФ з копіями квитанцій про прийняття, книга обліку руху трудових книжок, штатні розписи за 2018 р., у т.ч. за 2017 р. та 2019 р., табелі обліку робочого часу. Згідно вимоги про надання/поновлення документів №ДН1561/24/НД від 21.03.2019 р., необхідних для проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування у зазначеному переліку оригіналів та завірених належним чином копій документів за 2018 рік, відсутні касові документи... Пунктом 11 переліку не зазначено конкретно, які саме інші документи підприємства, їх копії або витяги з документів маються на увазі... Бухгалтерською довідкою ОСОБА_1 за листопад 2018 року донараховано 20,45 грн., ОСОБА_2 донараховано за грудень 22,97 грн., ОСОБА_3 донараховано за липень 2018 року 275,86 грн. У зв`язку з закриттям платіжних карток для зарахування заробітної плати при звільненні донараховані суми, згідно відомостями на виплату готівки №9 від 07.03.2019 року, з врахуванням утриманих податків, виплачені зазначеним фізичним особам наступними видатковими касовими ордерами: ОСОБА_1 ВКО № 12 від 07.03.2019 року на суму 16,46 грн.; ОСОБА_2 ВКО № 13 від 07.03.2019 року на суму 18,50 грн.; ОСОБА_3 ВКО № 14 від 07.03.2019 року на суму 18,50 грн.

Копії видаткових касових ордерів за номерами 12, 13 та 14 від 07.03.2019 р. та відомість на виплату готівки № 9 від 07.03.2019 р. додаються...з боку підприємства зазначені порушення не вплинули на нарахування та сплату податків та зборів з заробітної плати до бюджету. Станом на 26.03.2019 року по сплаті податків із заробітної плати - ЕСВ, ПДФО та військового збору мається переплата». Зазначені обставини підтверджуються запереченнями до акту інспекційного відвідування № 70 від 25.03.2019 р.

Відповідачем ані при проведенні перевірки, ані при винесенні оскаржуваної постанови не було враховано, що 07.03.2019 р. (ще до проведення перевірки) позивач самостійно усунув порушення. Зазначені обставини підтверджуються бухгалтерською довідкою, видатковими касовими ордерами за номерами 12, 13 та 14 від 07.03.2019 р. та відомістю на виплату готівки № 9 від 07.03.2019 р.

Крім того, під час судового розгляду представником позивача була надана копія листа АБ «РадаБанк» вих. №5230/11 від 29.08.2019 року, в якому на лист ТОВ "Підприємство Будвироби" від 27.08.2019 р. № 178 надано інформацію щодо закриття рахунків співробітників підприємства, які були відкриті для виплати заробітної плати та інших виплат в рамках договору про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб, що передбачають використання спеціальних платіжних засобів, для здійснення операцій по зарахуванню виплат підприємством № 17815/г02/1 від 24.03.2015 р.: ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) дата закриття рахунку 05.12.2018 р.; ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_2 ) дата закриття рахунку 03.03.2019 р.; ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_3 ) дата закриття рахунку 25.07.2018 р.

Разом із цим, суд звертає увагу, що постановою КМУ № 509 від 17.07.2013 року було затверджено Порядок про накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

Так, Порядок про накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 КЗпП України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» (далі - штрафи).

Відповідно до п.3 постанови КМУ № 509 від 17.07.2013 року уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу.

Відповідно до п.6 постанови КМУ № 509 від 17.07.2013 року про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Згідно з п.7 постанови КМУ № 509 від 17.07.2013 року справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Так, 29.03.2019 року відповідачем було прийнято рішення №ДН1561/24/АВ/МГ/ІП щодо розгляду справи про накладення штрафу на позивача, і такий розгляд справи призначено на 11.04.2019 року на 09 год. 00 хв.

Рекомендований лист з відповідним рішенням та викликом позивача на 11.04.2019 року на розгляд справи про накладення штрафу було направлено позивачу 01.04.2019 року, а отримано позивачем лише 11.04.2019 року о 13 год. 11 хв., тобто вже після винесення постанови від 11.04.2019 року, що підтверджується поштовим конвертом та матеріалами Укрпошти про відстеження поштового відправлення за № 654.

Таким чином, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області всупереч встановленого порядку постанови № 509 повідомило про розгляд справи не за 5 днів до початку, а після її розгляду, чим позбавило позивача можливості бути присутнім при розгляді справи про накладення штрафу.

За таких обставин, суд доходить висновку, що постанова 11.04.2019 року №ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330, прийнята Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області в порушення вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд вважає, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство Будвироби" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладання штрафу слід задовольнити, з викладених вище підстав.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 1 ст.139 КАС передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, з метою належного захисту інтересів ТОВ «Підприємство Будвироби», 12.07.2019 р. між позивачем та адвокатом Нездолій Ганною Вікторівною було укладено договір про надання правової допомоги (далі - Договір).

П.4.4 відповідного Договору передбачено, що 4.4. Гонорар Адвоката визначається Сторонами у Додаткових угодах до цього Договору виходячи із типу правової допомоги або із розрахунку вартості однієї години роботи Адвоката, яка встановлена Адвокатом. Вартість однієї години роботи Адвоката погоджується Сторонами в письмовій формі Додатком до цього Договору, а якщо не погоджено - то за звичайними ставками роботи Адвоката. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід Адвоката, фінансовий стан Клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений Адвокатом час на виконання доручення.

12.07.2019 р., між позивачем та адвокатом було укладено Додаткову угоду №1 до Договору про надання правової допомоги від 12.07.2019 р., якою погоджено що Адвокат Нездолій Г.В. надає ТОВ «Підприємство Будвироби» правову допомогу, пов`язану із наданням правничої допомоги.

Згідно з п.4.2 Договору, після завершення надання правової допомоги або її частини Адвокат складає звіт про надання правової допомоги та надає його Клієнту. В звіті про надання правової допомоги зазначається розмір гонорару Адвоката із розрахунку витраченого часу на надання правової допомоги Клієнту, а також розмір фактичних витрат.

На виконання умов Договору та Додаткової угоди до нього, Адвокатом Нездолій Г.В. було надано ТОВ «Підприємство Будвироби» правову допомогу пов`язану із оскарженням постанови Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу від 11.04.2019 року № ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330, а саме: проаналізовано обставини справи, підготовлено правову позицію з оскарження постанови, проаналізовано судову практику з аналогічних справ, підготовлено та подано до суду позовну заяву та заяву про забезпечення позову, представлено інтереси позивача у судовому засіданні по справі 22.08.2019 р., про що складено та подано ТОВ «Підприємство Будвироби» звіт від 28.08.19р.

Згідно з п.4.3 Договору, Клієнт зобов`язаний оплати Адвокату гонорар протягом 5 календарних днів з моменту погодження звіту про надання правової допомоги або з моменту коли такий звіт вважається погодженим. Оплата здійснюється в національній валюті України шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Адвоката або шляхом безпосереднього передання грошових коштів Клієнтом Адвокату.

03.09.2019 р., за договором про надання правової допомоги від 12.07.2019 р., ТОВ «Підприємство Будвироби» сплатило Нездолій Г.В. гонорар за надання правової допомоги у розмірі 5 500 грн. та 1 000 грн. в якості авансу за представництво інтересів позивача у судовому засіданні 04.09.2019 р.

На виконання умов Договору та Додаткової угоди до нього, Адвокатом Нездолій Г.В. представлено інтереси позивача у судовому засіданні по справі 04.09.2019 р., про що складено та подано ТОВ «Підприємство Будвироби» звіт від 18.09.2019 р.

01.10.2019 р. за договором про надання правової допомоги від 12.07.2019 р., ТОВ «Підприємство Будвироби» сплатило Нездолій Г.В. 1 000 грн. в якості авансу за представництво інтересів позивача у судовому засіданні 02.10.2019 р.

На виконання умов Договору та Додаткової угоди до нього, Адвокатом Нездолій Г.В. представлено інтереси позивача у судовому засіданні по справі 02.10.2019 р., про що складено та подано ТОВ «Підприємство Будвироби» звіт від 04.10.2019 р.

29.10.2019 р. за договором про надання правової допомоги від 12.07.2019 р., ТОВ «Підприємство Будвироби» сплатило Нездолій Г.В. 1 000 грн. в якості авансу за представництво інтересів позивача у судовому засіданні 30.10.2019 р.

Таким чином, станом на 30.10.2019 р., витрати позивача на правову допомогу щодо розгляду даної справи склали 8 500 грн.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за можливе, присудити за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 497 грн. 30 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 8 500 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 264 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладання штрафу уповноваженими посадовими особами від 11.04.2019 року №ДН1561/24/АВ/МГ-ФС/330.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство Будвироби" витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 497 грн. 30 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 8 500 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України

Повний текст рішення складено 08.11.2019 року.

Суддя К.С. Кучма