Справа № 200/13671/19-а
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви

та відкриття провадження в адміністративній справі

29 листопада 2019 р. Справа №200/13671/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кравченко Т.О., вирішуючи питання про наявність підстав для прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

26 листопада 2019 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Управління соціального захисту населення військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області (далі відповідач, УСЗН ОСОБА_2 Торецьк), надісланий на адресу суду 24 листопада 2019 року, в якому позивач просила:

- визнати протиправною відмову УСЗН ВЦА м. Торецьк у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 державної допомоги при народженні дитини на сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за її заявою від 04 листопада 2019 року;

- зобов`язати УСЗН ОСОБА_2 Торецьк призначити і здійснити виплату ОСОБА_1 державної допомоги при народженні дитини на сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за її заявою від 04 листопада 2019 року.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що за призначенням допомоги при народженні дитини звернулася пізніше, ніж через 12 місяців після народження дитини, оскільки пропустила цей строк з поважних причин з огляду на те, що народила дитину у м. Горлівка, тобто на тимчасово непідконтрольній органам державної влади території, у зв`язку з вагітністю, віком дитини та відсутністю коштів на переїзд не мала можливості виїхати на підконтрольну Україні територію.

Щодо звільнення від сплати судового збору.

ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору, обґрунтоване скрутним матеріальним становищем, на підтвердження якого надає лист відповідача від 15 листопада 2019 року № 08 вх. Р-751-5.1-6.2 про відмову в призначення допомоги при народженні дитини.

Ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 5 ст. 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674).

Позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 3674, а особа, яка її подала, в силу приписів ч. 1 ст. 2 цього Закону є платником судового збору.

Докази належності позивача до суб`єктів, яким ст. 5 Закону № 3674 встановлені пільги щодо сплати судового збору, суду не надані.

Ч. 1 ст. 4 Закону № 3674 визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 7 пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674).

Ст. 7 Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено, що станом на 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 1 921 грн.

Отже, судовий збір за подання цього позову становить 1 921 грн х 0,4 = 768,40 грн.

Судовий збір позивачем не сплачений.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону № 3674 суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас, наведені правові норми дають підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин.

При цьому, в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Суд, що вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги), встановивши за результатом розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря несення судових витрат та дійшовши висновку про необхідність реалізації такого права, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря несення судових витрат є прерогативою відповідного суду.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення або зменшення розміру є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони. Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Аналізуючи норми ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону № 3476, Верховний Суд дійшов висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є відповідний майновий стан заявника при одночасному дотриманні умов, визначених у ч. 1 ст. 8 Закону № 3674.

Поряд з цим, сама лише наявність умов, визначених цією статтею, не є безумовною підставою для звільнення заявника від сплати судового збору, у разі, якщо він не підтвердить належними та допустимими доказами своє скрутне матеріальне становище, яке не дозволяє йому сплатити судовий збір, або якщо його сплата призведе до погіршення майнового стану сторони.

Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04 вересня 2019 року у справі № 0840/4075/18.

Докази на підтвердження того, що судовий збір за подання цієї позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік, рівно як і докази належності позивача до осіб, перелічених у п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, суду не надані.

Сам по собі факт відмови у призначення допомоги при народженні дитини не є свідченням неспроможності позивача сплатити судовий збір за подання цієї позовної заяви.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Разом з цим, предметом позову є захист соціальних прав позивача, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674 належить до підстав для відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи вищенаведене, з метою забезпечення доступу позивача до правосуддя, суд дійшов висновку про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Щодо строку звернення до адміністративного суду.

ОСОБА_1 подала клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом, що міститься у абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що ОСОБА_1 звернулася до УСЗН ВЦА м. Торецьк з заявою про призначення державної допомоги при народженні дитини ІНФОРМАЦІЯ_2 2019 року, у призначенні цієї допомоги відповідач відмовив 07 листопада 2019 року.

До суду ОСОБА_1 звернулася 24 листопада 2019 року, тобто з дотриманням шестимісячного строку з дня коли дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, (тобто з 07 листопада 2019 року).

Таким чином, у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду слід відмовити, оскільки позивач реалізувала право на звернення до суду за захистом своїх прав в межах строку, визначеного ч. 2 ст. 122 КАС України.

За наслідками з`ясування питань, визначених ч. 1 ст. 171 КАС України, встановлено, що позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 КАС України; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства і подано з дотриманням правил підсудності; підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, відсутні.

Щодо форми адміністративного судочинства, за якою розглядатиметься справа.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

В силу приписів п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу ця справа є справою незначної складності.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 257, п. 2 ч. 1, ч. 2 ст. 263 КАС України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Таким чином, клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження підлягає задоволенню.

Щодо витребування доказів.

ОСОБА_1 подала клопотання про витребування у відповідача рішення про відмову у призначенні державної допомоги при народженні дитини.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч. ч. 2 та 3 ст. 79.

Ч. 2 ст. 80 КАС України передбачає, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Зазначені позивачем докази мають безпосереднє відношення до предмету доказування у справі, самостійне подання позивачем цих доказів ускладнене, а тому з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів особи від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, всебічного і повного з`ясування обставин та розгляду справи впродовж розумного строку, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача.

Крім того, керуючись принципом офіційного з`ясування обставин у справі, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача додаткові докази за власною ініціативою.

Враховуючи викладене та керуючись Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», ст. ст. 2, 9, 12, 72, 77, 80, 133, 171, 241, 248, 256, 257, 260, 263 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі № 200/13671/19-а за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління соціального захисту населення військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області (85200, Донецька обл., м. Торецьк, вул. Євгена Седнєва, буд. 1) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Запропонувати позивачу надати письмові пояснення із зазначенням причин, які завадили їй звернутися за призначенням державної допомоги при народженні дитини у вересні 2018 року, з огляду на те, що 27 вересня 2018 року Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області складено актовий запис № 400 про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що свідчить про наявність на той час можливості звернутися до органів державної влади.

Відповідна заява може бути подана до суду впродовж п`ятнадцяти днів з дня вручення позивачу цієї ухвали, до заяви має бути доданий доказ її направлення відповідачу.

3. У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

4. Відстрочити позивачу сплату судового збору у розмірі 768,40 грн за подання адміністративного позову до Донецького окружного адміністративного суду до ухвалення судового рішення у справі.

5. У задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовити.

6. Клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження задовольнити.

7. Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

8. Справа розглядатиметься Донецьким окружним адміністративним судом у складі судді Кравченко Т.О. одноособово 27 грудня 2019 року в приміщенні суду за адресою: 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, буд. 1.

9. Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

10. Витребувати у відповідача Управління соціального захисту населення військово-цивільної адміністрації міста Торецьк Донецької області такі докази:

- заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про призначення державної допомоги при народженні дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з усіма доданими до неї документами, яка була подана 04 листопада 2019 року;

- всі рішення, прийняті за наслідками розгляду заяви позивача, та документи, які стали підставою для їх прийняття;

- рішення про відмову у призначенні державної допомоги при народженні дитини, (якщо таке приймалося за наслідками розгляду заяви позивача);

- повідомлення про відмову в наданні державної допомоги сім`ям з дітьми від 07 листопада 2019 року № 08/3-03503;

- докази на підтвердження факту ознайомлення позивача з цим рішенням (повідомленням);

- всі інші докази, які стали підставою для допущення спірної бездіяльності, вчинення спірних дій та прийняття рішень.

Зобов`язати відповідача надати (надіслати) суду витребувані докази засобами електронного і поштового зв`язку (е-mail: , 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, буд. 1) в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому цієї ухвали.

Повідомити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

11. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву або заяви про визнання позову.

Відзив має бути складений і поданий за правилами, визначеними ст. 162 КАС України.

До відзиву на позов додати докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

12. Повідомити відповідача, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову, а також про те, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

13. Повідомити учасників справи, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформленні відповідно до вимог ст. 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього своїм підписом із зазначення дати такого засвідчення.

14. Повідомити відповідача суб`єкта владних повноважень, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин на підставі ст. 149 КАС України суд може застосувати до відповідної особи заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

15. Повідомити учасників справи, що у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, на підставі ст. 149 КАС України суд може застосувати до відповідної особи заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

16. Повідомити учасників справи, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених КАС України.

17. Інформацію по справі, яка розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://adm.dn.court.gov.ua/sud0570.

18. Копію ухвали направити учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів.

19. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

20. З підстав порушення правил підсудності ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Т.О. Кравченко