Справа № 333/5789/19
Суддя: Стоматов Е. Г.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 333/5789/19
Провадження № 2-а/333/165/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 листопада 2019 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого судді: Стоматова Е.Г., за участю: секретаря судового засідання Кабанової К.О., представника відповідача - Іванченко Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя в режимі відео конференції адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Потіхи Олександра Анатолійовича (69095, м. Запоріжжя, пл. Пушкіна, буд. 4) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, -

В С Т А Н О В И В:

04.10.2019 року, представник позивач - адвокат Діденко Володимир Євгенович звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить суд: визнати неправомірною та скасувати постанову № 76 від 02.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про накладення штрафу у розмірі 10200 грн. винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Запорізькій області Потіхи Олександра Анатолійовича.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 21.08.2019 року відповідачем було здійснено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в АДРЕСА_3, кадастровий номер земельної ділянки :11:001:0279. Направлення на перевірку при цьому не пред`являлось, копію направлення позивачу не залишили. Акт на місті здійснення перевірки не складався. Протокол про адміністративне правопорушення на місті перевірки також не складався. В Акті від 21.08.2019 року № 316 зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підписання та отримання акту перевірки. Також разом з актом перевірки було надіслано протокол по справі про адміністративне правопорушення, який складено в смт. Кирилівка за присутністю відповідача, але також було зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підпису та отримання протоколу. Зазначений Акт № 316 та Протокол по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 року сфальсифіковані в частині місця їх складання, та в них зазначено завідомо не правдиві відомості.

За наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідач 02.09.2019 року виніс постанову, якою визнав позивача винним у скоєні правопорушення передбаченого ч.9 ст.96 КУпАП та призначив покарання у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

Вважає вказану постанову неправомірною у зв`язку з тим, що 01.09.2019 року ОСОБА_1 було подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю підготування до розгляду справи, необхідністю ознайомлення з матеріалами справи, та з проханням направити на його адресу документів. Проте, зазначене клопотання задоволено не було, оскільки викладені обставини та факти в клопотанні жодним чином не підтверджено. Крім того, позапланова перевірка відповідачем була проведена безпідставно та з порушенням порядку проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) встановлених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». У Законі наведено вичерпний перелік підстав для проведення позапланового заходу. Таких підстав не було. В розділі першому Акті № 316 зазначено, що підставою для проведення позапланового заходу є Наказ ДАБІ України від 26.08.2015 року № 976.

На підставі викладеного, просить суд визнати неправомірною та скасувати Постанову № 76 від 02.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про накладення штрафу в розмірі 10200 грн. винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Потіха Олександром Анатолійовичем.

Ухвалою суду від 07.10.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами вимог ст. 286 КАС України (а.с. 34-35).

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Діденко В.Є. позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні представник відповідача з`явилася, проти задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Так, з відзиву на позовну заяву від 31.10.2019 року вбачається, що проти задоволення позовних вимог заперечують посилаючись на те, що 02.08.2019 року головним інспекторам будівельного нагляду інспекції відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Запорізькій області було видано направлення № 285, відповідно до якого останні направлені на здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: за адресою АДРЕСА_3 , кадастровий номер земельної :11:001:0279 (далі - Об`єкт будівництва) у період з 08.08.2019 року по 21.08.2019 року. Дане направлення було вручено під особистий підпис позивачу в перший день перевірки. В ході здійснення перевірки, було встановлено, що в порушення вищезазначених норм законодавства ОСОБА_1 , як замовником будівництва подано до Департаменту декларацію про готовність до експлуатації самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду. Вказана Декларація була зареєстрована 09.07.2018 №ЗП 14. Однак, відповідно до п. 10 Порядку № 461, встановлено, що у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта. Натомість, замовником будівництва, у поданій ним декларації зазначено інформацію про заочне рішення Якимівського районного суду Запорізької області від 19.02.2018 року №330/2642/17, яке не є рішенням про визнання права власності на самочинно збудований об`єкт в розумінні п. 10 Порядку № 461, а є рішенням прийнятим за результатами розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та визнання права особистої власності на спільне сумісне майно подружжя. Зазначене рішення скасовано постановою Запорізького апеляційного суду від 18.06.2019 року провадження №22ц/807/1534/19. Окрім того, у п. 7 вказаної Декларації зазначена інформація щодо наявності довідки №70 від 21.06.2018, яка встановлює відповідність місця розташування об`єкта вимогам державних будівельних норм, отриманої ОСОБА_1 від відділу містобудування архітектури та цивільного захисту населення Якимівської райдержадміністрації. Однак листом відділу містобудування та архітектури Якимівської райдержадміністрації повідомлено Депаратмент, що довідка №70 від 21.06.2018 ОСОБА_1 не надавалась. Інформація зазначена у п. 6 декларації, стосовно наявності звіту технічного обстеження щодо можливості надійної та безпечної експлуатації об`єкта будівництва ОСОБА_1 також не підтверджена. Даний звіт до перевірки не надано. Вищезазначене свідчить про наведення ОСОБА_1 недостовірних даних у поданій ним Декларації, які мають ознаки самочинного будівництва, про що було складено відповідний акт перевірки від 21.08.2019 року. № 316. 06.09.2019 року відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке визначена ч. 9 ст. 96 КУпАП та видано припис про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 79. З вказаними документами позивача було ознайомлено, від отримання та підпису в яких позивач відмовився, у зв`язку з чим зазначені документи були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням, який останній отримав під особистий підпис 27.08.2019 року відповідно до п. 21 Порядку № 553

Щодо складання акту та протоколу не на місці перевірки зазначає, що жодною нормою законодавства не встановлено обов`язок складання вказаних документів саме на місці здійснення перевірки. Вказаний акт, припис та протокол були складені за місцем вчинення правопорушення.

Також хибним є твердження позивача з приводу того, що документи складені за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю містять завідомо неправдиві відомості та є такими, що сфальсифіковані, що на думку позивача підтверджується листом про направлення таких документів 21.08.2019 року в день їх складання з м. Запоріжжя. Слід зазначити, що вказані вище документи були складені в смт. Кирилівка 21.08.2019 року, а 22.08.2019 року направлені на адресу позивача. Розгляд справи було призначено на 02.09.2019 рік на 13 год. 00 хв. На розгляд справи позивач не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином. Будь-які пояснення або докази, які б спростовували факти встановлені в результаті перевірки ОСОБА_1 не надано. 02.09.2019 року за результатами розгляду справи, відповідачем було прийнято спірну постанову № 76 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Вказана постанова була направлена на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням та отримана останнім 09.09.2019 року.

З приводу твердження позивача щодо порушення відповідачем строків притягнення до адміністративної відповідальності, визначених ст. 38 КУпАП зазначає, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Продовжуваними адміністративними проступками є проступки, пов`язанні з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво), припиняються або виконанням регламентованих обов`язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. В даному випадку позивачем наведено недостовірні данні у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, які є ознаками самочинного будівництва, що є триваючим правопорушенням, станом на день перевірки данні у декларації були не достовірними, як і на день їх подання, а отже позивач увесь час перебував та надалі перебуває у стані безперервного продовження цих дій, які безперервно порушують закон протягом усього часу

Вивчивши зміст позовної заяви, дослідивши матеріали справи, взявши до уваги відзив на позовну заяву представника відповідача, суд приходить до наступного.

Згідно ч.1-3 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.9 КпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до вимог ст.ст. 73, 74 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були прокладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Матеріалами справи встановлено, що Згідно Акту № 316 від 21.08.2019 року складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності перевірено дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівництво пункту базування маломірних та інших плавзасобів (і улаштування пляжного устаткування): будівля літ. «А2», будівля «Б-1», будівля «В-1», убиральня - душ літ. «Г» , АДРЕСА_3, кадастровий номер земельної ділянки: :11:001:0279. Замовник - ОСОБА_1 (а.с. 8-18).

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 року виявлено порушення передбачені ч. 9 ст. 96 КУПАП, а саме: факт наведення ОСОБА_1 недостовірних даних у поданій ним декларації про готовність до експлуатації самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду № ЗП14 від 09.07.2018 року, що є порушенням п.10 ст. 39 ЗУ «про регулювання містобудівної діяльності» п.10, п. 16 «Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 р. ОСОБА_1 від підписання та отримання протоколу відмовився, про що зазначено у протоколі (а.с. 19-21).

Відповідно до Припису № 79 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.08.2019 року, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Державної архітектурно - будівельної інспекції у Запорізькій області Потіхою О.А. за результатами позапланової перевірки проведеної на об`єкті, виявлено факт наведення ОСОБА_1 недостовірних даних у поданій ним декларації про готовність до експлуатації самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду №ЗП14 від 09.07.2018 року. З метою усунення порушень, з дня видачі припису експлуатацію зазначеного об`єкту припинити. Об`єкт будівництва привести у відповідність до вимог чинного законодавства до 21.1.02019 року (а.с. 59, зворот).

Постановою № 76 по справі про адміністративне правопорушення від 02.09.2019 року, ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП. На ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 гривень.

Не погодившись з такою постановою позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ч.2 ст.41 Закону).

Відповідно до п.2 ч.3 ст.41 цього Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідно до п. 3 Положення № 294 основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного - архітектурно будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п. 7 Положення № 294 Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.06.2017 № 923 затверджено Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, відповідно до п. 1, 3 якого Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним, як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції.

Основними завданнями територіального органу є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на території Запорізької області.

Відповідно до п. 5 Постанови Кабінету Міністрів України №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно із п. 7 Постанови Кабінету Міністрів України №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 285 від 02.08.2019 року, головних інспекторів будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Запорізькій області Корнієнко Є.І. та Потіху О.А. направлено до АДРЕСА_3, Якимівський район, Запорізька обл.направлено для здійснення позапланової перевірки на об`єкті: Будівлі та споруди, кадастровий номер: :11:001:0279. Строк дії направлення з 08.08.2019 по 21.08.2019 рік. ОСОБА_1 ознайомлений з даним направленням, про що стоїть підпис останнього (а.с. 50, зворот).

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 відмовився від підпису та отриманні акту № 316 від 21.08.2019 року, у протоколу про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 року та у припису № 79 про усунення порушення вимог законодавства, про що зроблена відповідна відмітка (а.с. 50-59).

На підставі чого, ОСОБА_1 було надіслано поштою Акт №79, протокол про правопорушення та припис про усунення порушених вимог, що підтверджується супровідним листом та експрес-накладною № 7294 (а.с. 60-61).

ОСОБА_1 отримав вищезазначені документи 25.08.2019 року, що підтверджується відомостями з сайту відправника «Нова пошта» (а.с. 62 скриншот).

Відповідно до пп. 3 п. 4 Положення про Департамент за результатами проведених перевірок посадові особи, уповноважені в порядку визначеному законодавством України складають матеріали перевірок, вживають заходів реагування, а також розглядають справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, в порядку визначеному законодавством України, накладають штрафи відповідно до закону.

Відповідно до ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Отже, розгляд справ про адміністративні правопорушення відносно позивача Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Потіха О.А., який безпосередньо склав акт № 316, припис №79 та протокол про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 року, не є таким, що здійснено з порушенням норм чинного законодавства.

Відповідно з п. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно Декларації про готовність до експлуатації самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду від 09.07.2018 року № ЗП14, ОСОБА_1 здійснив будівництво пункту базування маломірних та інших плавзасобів (і улаштування пляжного устаткування): будівля літ. «А2», будівля «Б-1», будівля «В-1», убиральня - душ літ. «Г», АДРЕСА_3, кадастровий номер земельної ділянки: :11:001:0279. Код класифікації об`єкта згідно з Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000, клас наслідків СС1. Довідкою № 70 від 21.06.2018 року зазначено інформацію щодо відповідності місця розташування об`єкта вимогам державно-будівельних норм, отримана виконавцем від місцевого органу містобудування архітектури, відділ архітектури, містобудування та з питань цивільного захисту населення Якимівської районної державної адміністрації. Право власності на самочинно збудований об`єкт визнано на підставі Рішення Якимівського районного суду Запорізької області від 19.02.2018 року № 330/2642/17 (а.с. 70-72).

Проте, листом начальника відділу містобудування та архітектури Якимівської райдержадміністрації від 16.08.2019 року № 174 повідомлено, що у відділі містобудування та архітектури Якимівської райдержадміністрації не зазначаються відомості про надання інформації, щодо відповідності місця розташування об`єкта: «Будівництво пункту базування маломірних та інших плавзасобів по АДРЕСА_3 , Запорізька обл ., Якимівський район», вимогам державних будівельних норм № 70 від 21.06.2018 року (а.с. 69).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 був повідомлений належним чином про розгляд справи про адміністративне правопорушення, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення (а.с. 64).

ОСОБА_1 на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з`явився, надав клопотання на електронну адресу Департаменту ДАБ про відкладення слухання справи від 01.09.2019 року.

За результатами розгляду справи та клопотання винесено постанову про адміністративне правопорушення за ч. 9 ст. 96 КУпАП. Зазначену постанову направлено поштовим відправленням на адресу ОСОБА_1 та його представника Діденко В.Є. (а.с.66-68).

Частиною 9 ст. 96 КпАП України передбачена відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що на забудовника перед початком проведення будівельних робіт покладається обов`язок по реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, в якій зазначаються дані щодо об`єкта побудови. При цьому, якщо забудовник в декларації зазначить недостовірні дані у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)не відповідають дійсності, то він може бути притягнутий до адміністративної відповідальності, зокрема на підставі ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Враховуючи, що відповідачем надані належні та допустимі докази на підтвердження вини позивача - ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про те, що відповідачем виконано обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, що покладений на нього статтею 77 КАС України, у зв`язку із чим у задоволені позову слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 286, 295, 297, КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Потіхи Олександра Анатолійовича (69095, м. Запоріжжя, пл. Пушкіна, буд. 4) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відмовити.

Повний текст рішення складено 27 листопада 2019 року.

Рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Комунарський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Е.Г.Стоматов