Справа № 628/3442/19
Суддя: Гетьман Л. В.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 628/3442/19
Провадження № 2-а/628/65/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада2019 р. Куп`янський міськрайоний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Гетьман Л.В.,

при секретарі - Разєнковій Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Куп`янську адміністративний позов ОСОБА_1 до департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, третя особа : міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Куп`янському, Шевченківському районах та м. Куп`янськ головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, третя особа : міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Куп`янському, Шевченківському районах та м. Куп`янськ головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Позов обґрунтовує тим, що 09.11.2019 р. він отримав постанову старшого державного виконавця міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Куп`янському, Шевченківському районах та м. Куп`янськ головного територіального управління юстиції у Харківській області про відкриття виконавчого провадження від 29.10.2019 року про примусове виконання постанови № 518-П від 25.07.2019 року виданої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України про стягнення з нього штрафу в розмірі 4250 грн. на користь держави. Постановою № 518-П по справі про адміністративне правопорушення від 25.07.2019 р., винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 4, 8 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 грн. Він не згоден з постановою, оскільки направлення для проведення планової чи позапланової перевірки він не отримував, про час місце проведення перевірки не був ознайомлений, також не ознайомлений з підставою для проведення перевірки, що є порушенням його прав. Постанова винесена за результатами проведеної перевірки посадовими особами на підставі складених документів : акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності від 16.07.2019 р. № 518-А, протокол про адміністративне правопорушення від 16.07.2019 р., припис від 16.07.2019 р. № 518-Пр. З даними документами він не ознайомлений та їх копій у нього немає. За змістом постанови він виконав роботи з будівництва вбиральні за адресою : Харківська область, Куп`янський район, с . Грушівка , вул. Войнаральського, 121 без відповідного документу, що надає право на виконання будівельних робіт, та експлуатацію. Однак з протоколом він не був ознайомлений і йому невідомо про те, чи зазначений в протоколі час вчинення правопорушення. Крім того, позивач просить суд поновити строк звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою від 20.11.2019 р. суд відкрив провадження у даній справі.

У судове засідання позивач не з`явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує.

Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без участі представника, проти позову не заперечує.

З`ясувавши позиції сторін, представників, дослідивши подані до суду докази, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що постановою № 518-П по справі про адміністративне правопорушення від 25.07.2019 р., винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 4, 8 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 грн., оскільки він виконав роботи з будівництва вбиральні за адресою : АДРЕСА_3 без відповідного документу, що надає право на виконання будівельних робіт та експлуатує об`єкт без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку (а.с.15,16).

29 липня 2019 р. ОСОБА_2 направив керівнику департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області скаргу на постанову № 518-п від 25.07.2019 р. про адміністративне правопорушення і просить скасувати постанову № 518-П по справі про адміністративне правопорушення, зазначивши, що постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 р. № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Згідно п. 6 даого Переліку, до таких робіт відноситься зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема вбиралень - щодо індивідуальних житлових будинків.(а.с.17).

Відповідно листа департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області № 1020-7038 від 21.08.2019 р. скарга ОСОБА_1 на постанову по справі про адміністративне правопорушення від 25.07.2019 № 518-П була направлена за належністю (а.с.18).

На підставі листа державної архітектурно-будівельної інспекції України № 40-702-17/6714-19 від 05.09.2019 р. скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, а постанова без змін (а.с.19,20).

Доказів одержання копії постанови Косовським Й.П. № 518-П від 25.07.2019 р. матеріали справи не містять.

В силу ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

У зв`язку з вищевикладеним, суд під час розгляду такої категорії справ застосовує строки звернення до суду, встановлені статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто десять днів з дня винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов`язком сторін, то оцінюючи обставини, на які позивач посилається у позовній заяві, суд приходить до висновку про наявність підстав, які судом можуть бути визнані поважними для поновлення пропущеного строку.

Відповідно до вимог ст. ст. 72,77 КАСУ доказами в адміністративному судочинстві є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність обставин (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ч. 1 ст. 188-42 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Реалізуючи свої повноваження в даній сфері, суб`єкти владних повноважень повинні діяти добросовісно та на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту ст. 280 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа), при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог статті 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» далі Закон № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону № 3038-VI.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (частина третя статті 41 Закону № 3038-VI).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, згідно п. 9 Порядку №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п. 12 Порядку №533).

За правилами пункту 8 Порядку № 553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).

Права та обов`язки суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Виходячи з аналізу вищезазначених норм матеріального права вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт та відносно тих об`єктів які знаходяться в процесі будівництва.

Крім того, відповідно до ч.1, ч.2 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з ч.3 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Пункт 9 Порядку № 553 регламентує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Так, матеріали справи також не містять інформації що ОСОБА_1 був присутній при проведенні перевірки, особу позивача під час перевірки було встановлено належним чином та у спосіб, передбачений законом.

Зазначене, дає суду підстави вважати, що позивач при проведенні перевірки був відсутній.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (далі Порядок - №244).

Згідно пунктів 9, 12 Порядку №244, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 Порядку №244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Як було встановлено судом, у матеріалах справи відсутній протокол про адміністративне правопорушення від 16.07.2019 р., припис № 518- Пр, його вимоги, не виконання якого і потягло за собою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4, 8 ст. 96КУпАП, як зазначено у постанові № 518-П від 25.07.2019, а також відсутні відомості щодо одержання припису № 518-Пр від 16.07.2019р.

Виходячи з вище наведеного вбачається, що приймаючи оскаржувану постанову відповідач порушив норми діючого законодавства, які гарантують особі, яка притягається до відповідальності право на об`єктивний та справедливий розгляд справи.

На підставі викладеного відповідач, як суб`єкт владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, не довів правомірність винесення оскаржуваної постанови щодо про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суд оцінює докази, які є в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, що передбачено ст. 90 КАС України.

Недотримання відповідачем процедурних приписів законодавства України про адміністративні правопорушення, передбачених, зокрема, ст.ст. 278,279 КУпАП, тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної у цій справі постанови з огляду на ненадання доказів, які б у достатній мірі і беззаперечно свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення та є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Також слід зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року за № 7460/03.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП є недоведеним.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки відповідачем не було доведено правомірності прийнятого ним рішення, під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст. ст. 20, 72, 77, 90, 243 ч.3, 250, 295 КАС України, ст. 19 Конституції України, ст. ст. 9, 251 КпАП України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суд -

УХВАЛИВ :

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, третя особа : міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Куп`янському, Шевченківському районах та м. Куп`янськ головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мурза О.В. за № 518-П по справі про адміністративне правопорушення від 25.07.2019 р. про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4, 8 статті 96 КпАП України та накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Куп`янський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Л.В. Гетьман