Справа № 160/2678/19
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2019-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2019 року Справа № 160/2678/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіБоженко Н.В.
за участі секретаря судового засіданняТрошиної А.С.
представників позивача представника відповідача Сіренко Ю.В., Яворської Ю.Г. Ховрич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради про скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису, -
22 березня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" (далі - позивач, ТОВ "Будівельні відходи") звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - відповідач), в якій просить суд:
- скасувати постанову № 26/2012 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2018 р., згідно якої Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 57 630 грн. 00 коп.;
- визнати протиправним та скасувати припис управління державного архітектурно-будівельного контролю про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 05 грудня 2018 року прибули представники Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, та надали для огляду направлення від 03.12.2018 № 0769 на проведення позапланової перевірки на об`єкт містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро , проспект Праці, у районі будинку № 22 , ТОВ "Будівельні відходи" щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 03.12.2018 №584п. Ознайомившись з направленням на проведення позапланового заходу від 03.12.2018 № 0769, листом від 30.11.2018 р., положенням від 23.05.2011 р. №533, Законами України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про регулювання містобудівної діяльності», та іншими нормативно-правовими актами, ТОВ "Будівельні відходи" відмовило та не допустило до проведення позапланової перевірки на об`єкт містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро, проспект Праці, у районі будинку № 22, ТОВ "Будівельні відходи". При цьому, 16 січня 2019 року на адресу ТОВ "Будівельні відходи" надійшов конверт з повідомленням, в якому була постанова № 26/2012 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.12.2018 р., згідно якої Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 57 630 грн. 00 коп., та припис про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів від 05.12.2018 р. Позивач вважає постанову незаконною, а припис протиправним та такими, що підлягають скасуванню з огляду не те, що по-перше відповідач не виконав приписи статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, не пред`явив копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки, що стало підставою для не допуску посадових осіб для проведення перевірки. По-друге, ТОВ "Будівельні відходи" не проводить будь-які будівельні роботи та не має будівництва архітектури, які за складністю архітектурно-будівельного інженерного обладнання належать до ІV і V категорії складності, які підлягають обов`язковій перевірці, та входять до компетенції управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, що визначені Положенням 33/32 від 23.05.2018. По-третє, в направленні № 0769 від 03.12.2018 року на проведення позапланової перевірки зазначено об`єкт, що розташований за адресою: м. Дніпро, проспект Праці, у районі будинку № 22 , ТОВ "Будівельні відходи", однак в акті про недопущення посадових осіб був зазначений інший об`єкт, направлення на здійснення перевірки якого не надавалось. Позивачем також зазначено, що в протоколі зазначався час та дата слухання справи про правопорушення, а саме 20.12.2018 р. о 10.00 год., проте оскільки протокол не був своєчасно отриманий, а інших повідомлень про час та дату слухання не надходило, тому підприємство не мало реальної можливості бути присутнім під час розгляду справи та надавати будь-які пояснення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 березня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 160/2678/19. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2019 року заяву представника позивача про продовження строку підготовчого провадження задоволено. Продовжено строк підготовчого провадження у справі № 160/2678/19 до 27 червня 2019 року, включно.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2019 року заяву про поновлення строку звернення до суду Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" строк звернення до суду.
В судовому засіданні 15 серпня 2019 року представники позивача підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов, посилаючись на протиправність постанови та припису.
Представник відповідача просив відмовити в задоволені позовних вимог, оскільки рішення відповідача винесені правомірно.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
За результатами виходу посадових осіб на об`єкт містобудування, 05 грудня 2018 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Карленко О.В. та спеціалістом - інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Василевським А.В. у присутності в.о. директора ТОВ "Будівельні відходи" Коваленка Євгена Олеговича було складено акт про те, що в.о. директора ТОВ "Будівельні відходи" Коваленко Євген Олегович не допустив посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на «санация двух отвершков правого склона Евпаторийской балки в районе проспекта Труда с использованием строительных отходов с последующим созданием на этом месте лесопарковой зоны» ТОВ "Будівельні відходи" для проведення позапланової перевірки.
05 грудня 2018 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Карленко О.В. та спеціалістом - інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Василевським А.В. відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, видано в.о. директору ТОВ "Будівельні відходи" Коваленку Євгену Олеговичу припис про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на «санации двух отвершков правого склона Евпаторийской балки в районе проспекта Труда с использованием строительных отходов с последующим созданием на этом месте лесопарковой зоны», яким встановлено, що перебуваючи на посаді в.о. директора ТОВ "Будівельні відходи" Коваленко Євген Олегович не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради для проведення позапланової перевірки на об`єкті «санации двух отвершков правого склона Евпаторийской балки в районе проспекта Труда с использованием строительных отходов с последующим созданием на этом месте лесопарковой зоны», із вимогою в термін до 20.12.2018 року усунути порушення, а саме допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва. Від отримання припису представник позивача відмовився.
05 грудня 2018 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Карленко О.В. у присутності в.о. директора ТОВ "Будівельні відходи" Коваленка Євгена Олеговича відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» складено протокол стосовно ТОВ "Будівельні відходи" про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами позапланової перевірки, проведеної на «санации двух отвершков правого склона Евпаторийской балки в районе проспекта Труда с использованием строительных отходов с последующим созданием на этом месте лесопарковой зоны». Від отримання протоколу представник позивача відмовився.
07 грудня 2018 року в.о. директора ТОВ "Будівельні відходи" Коваленком Є .О. було направлено (копія опису до поштового відправлення листа від 07.12.2018р.) лист начальнику управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М., в якому просив надати письмові роз`яснення з посиланнями на відповідний Закон України, як на пряму норму, яка саме вказує пряму підставу, для здійснення позапланового заходу на ТОВ "Будівельні відходи", що надало право видати направлення № 0769 від 03.12.2018 року.
20 грудня 2018 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Надією Миколаївною, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функції від 05.12.2018, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2018, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2018, винесено постанову № 26/2012, якою встановлено, що перебуваючи на посаді в.о. директора ТОВ «Будівельні відходи» Коваленко Є.О. порушив вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а саме: не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки на об`єкті «санация двух отвершков правого склона Евпаторийской балки в районе проспекта Труда с использованием строительных отходов с последующим созданием на этом месте лесопарковой зоны», що знаходиться за адресою: земельна ділнка навпроти бу.22 по пр .Праці, у м . Дніпро, чим порушив п.1 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 57 630 грн. 00 коп.
16 січня 2019 року позивачем було отримано поштою постанову від 20.12.2018 № 26/2012 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про уснення порушення вимог законодаства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Не погоджуючись з постановою про накладення штрафу та приписом відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради створено на підставі рішення міської ради від 16.03.2016 року № 7/3 «Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, граничної численності працівників міської ради та її виконавчих органів» (зі змінами та доповненнями), відповідно до постанови КМУ від 19.08.2015 №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Згідно з підпунктом першим пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Під час судового розгляду справи представником відповідача на обґрунтування підстав для проведення позапланового заходу надано до суду звернення комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок Дніпровської міської ради від 30.11.2018 №1/1-60 (від 03.12.2018 вх.9/810) та в наказі від 03.12.2018 року за №5842 про проведення позапланово перевірки визначено, як підставу для позапланово заходу, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (абз.8 п.7 Порядку №553).
При цьому, п.2 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абз. 11 п.7 Порядку № 553).
Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема:
- розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Згідно п. 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 14 Порядку № 553).
Таким чином, відповідачем не доведено визначених Порядком № 553 підстав для проведення даного позапланово заходу, також підставу для перевірки яку зазначено в наказі, в тому числі комісія з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді не є самостійною юридичною особою, а отже відповідачем не було дотримано умов порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а отже обов`язок допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки в даному випадку відсутній.
Щодо посилання представника позивача на необхідність пред`явлення представником відповідача під час перевірки погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу, слід зазначити наступне.
Згідно ч.4, ч.5 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Таким чином, підстав для погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу для проведення позапланово заходу не вбачається.
Згідно з пунктом 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Згідно п.19, п.20 Порядку №553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Згідно п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Так, відповідачем зроблено відповідний запис в акті, приписі та протоколі про відмову від підпису та складено акт про недопущення посадових осіб органу для виконання покладених на них функцій.
Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» № 208/94-ВР від 14.10.1994 (далі Закон № 208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Відповідно до пункту другого частини шостої статті 2 Закону № 208/94-ВР, суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Пунктом 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі Порядок № 244) встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Згідно пункту 20 Порядку № 244, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Відповідно до пункту 22 Порядку № 244, за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу).
Таким чином, відповідальність передбачена саме за не допуск суб`єктом містобудування посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва для виконання покладених на них функцій.
Як зазначено вище, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність проведення позапланово заходу.
З урахуванням викладеного, суд зазначає, що у діях позивача відсутнє порушення, встановлене відповідачем в постанові від 20 грудня 2018 року, а саме: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (п.1 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Крім того, особі, до якої застосовуються санкції як міра відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи.
За правилами пункту 17 Порядку № 244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
При цьому, саме лише надсилання повідомлення (без доказів його отримання) не свідчить про його поінформованість. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується.
Судом з матеріалів справи не встановлено належного повідомлення позивача про розгляд справи.
З огляду на викладене, суд вважає також порушеними права суб`єкта господарювання прийняттям рішення про накладення штрафу без його належного повідомлення про розгляд справи, що не забезпечило можливість особи приймати участь у розгляді справи, висловити заперечення, надати докази, здійснити захист.
Щодо вимоги припису від 05 грудня 2018 року в термін до 20.12.2018 року усунути порушення, а саме допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки на об`єкт будівництва, то до суду не надано будь-яких доказів виходу представників відповідача на об`єкт перевірки після 05.12.2018 року до 20.12.2018 року.
При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії"), згідно з якими право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.
Разом із тим, суд бере до уваги, що за змістом перелічених рішень вимога п.1 ст.6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.
У ході розгляду справи суд надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.
Згідно ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Таким чином, з системного аналізу чинного законодавства та доказів наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову та наявність підстав для його задоволення в повному обсязі, шляхом скасування постанови №26/2012 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 грудня 2018 року та припису від 05.12.2018 року.
Відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на вказане, сплачена сума судового збору у розмірі 3 842,00 грн. відповідно до платіжного доручення № 1418 від 28.02.2019, оригінал якої знаходиться в матеріалах справи, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельні відходи" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради про скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису - задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову №26/2012 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20 грудня 2018 року.
Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.12.2018 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 серпня 2019 року.

Суддя Н.В. Боженко