Справа № 640/10985/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 листопада 2019 року № 640/10985/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР"
доГоловного управління Державної фіскальної служби у м. Києві
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (далі - ТОВ "ДІСКАУНТЕР", позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - ГУ ДФС у м. Києві, відповідач) про:

визнання протиправним та скасування Рішення Комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (ідентифікаційний код юридичної особи 41950541) до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

зобов`язання Головне управління ДФС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (ідентифікаційний код юридичної особи 41950541) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ТОВ "ДІСКАУНТЕР" відповідно до приписів п.201.10. ст.201 Податкового Кодексу України ТОВ «ДІСКАУНТЕР» було складено податкові накладні №109 від 07.03.2019 року, №108 від 01.03.2019 року, №102 від 28.02.2019 року, №103 від 26.02.2019 року та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в межах строків, що встановлені чинним ІІК України.

Проте, згідно квитанції №1 до кожної із вищевказаних накладних, всі накладні прийняті, але їх реєстрацію зупинено. Відповідно до вказаних квитанцій, реєстрація ПН зупинена на підставі відповідності критеріям ризиковості платника податку, визначених пп. 1.6 п. 1 листа ДФС від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податку» (далі - Критерії № 959).

Також позивач зазначає, що зі змісту квитанцій № 1 вбачається, що Комісією ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, стосовно ТОВ «ДІСКАУНТЕР» прийнято рішення про внесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Позивач звертає увагу, що на день виникнення спірних правовідносин та звернення позивача із цим позовом, Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 «Критерії ризиковості платника податків» (з урахуванням внесених змін, погоджених Міністерством фінансів згідно листа від 31.10.2018 № 26010-06-05/28170), пунктом 1.6 якого встановлено критерії ризиковості платника податків.

У той же час, на думку позивача, він не відповідає жодному з встановлених п. 1.6 критерію, а тому рішення Комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а відповідач зобов`язаний вчинити дії по виключенню його із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.06.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали на подання до суду відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

24.07.2019 року представником ГУ ДФС у м. Києві надано до суду відзив, в якому відповідач проти адміністративного позову заперечував та просив відмовити в його задоволенні.

Так, на думку відповідача, протиправних дій ГУ ДФС у м. Києві щодо включення Позивача до переліку ризикових немає, так як правомірність та законність дії контролюючого органу підтверджується нормами чинного законодавства, зокрема положеннями Порядку зупинення та пункту 1.6 Критеріїв ризиковості, на який здійснено посилання в Квитанціях №1.

При цьому, як зазначає позивач, Комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків в разі якщо наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків (п. 1.6 Критеріїв ризиковості), проте одночасно наголошує, що податкове законодавство, зокрема Постанова №117 надає можливість платнику податків надати на розгляд комісії, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації письмові пояснення та копії документів по зупиненим ПН/РК, що будуть достатніми для прийняття рішення про реєстрацію ІІН/РК.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ДІСКАУНТЕР» зареєстроване як юридична особа 20.02.2018 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань та є платником податку на додану вартість, дата реєстрації платником податку - 01.05.2018 року, індивідуальний податковий номер - 09.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців га громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування (основний КВЕД), що здійснюється на підставі Ліцензії на право роздрібної торгівлі тютюновими виробами та Ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольним напоями. Додатково, відповідно до статуту товариство може здійснювати наступну діяльність; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; оптова торгівля іншими проміжними продуктами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах; 47.26 Роздрібна торгівля тютюновими виробами в спеціалізованих магазинах; 47.81 Роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет: 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами: 68.20. надання в оренду та управління власним або орендованим нерухомим майном, 73.11. Рекламні агентства, та інші послуги.

26.02.2019 року ТОВ «ДІСКАУНТЕР» за результатами господарських взаємовідносин з ПП «ФАХІВЕЦЬ-П» складено податкову накладну № 103, яку позивачем 07.03.2019 року було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

28.02.2019 року ТОВ «ДІСКАУНТЕР» за результатами господарських взаємовідносин з ТОВ «Секюріті Корпорейшн» складено податкову накладну № 102, яку позивачем 11.03.2019 року було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

07.03.2019 року ТОВ «ДІСКАУНТЕР» за результатами господарських взаємовідносин з ТОВ «Торговий Дім «ЯХОНТ» складено податкову накладну № 109, яку позивачем 29.03.2019 року було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

10.03.2019 року ТОВ «ДІСКАУНТЕР» за результатами господарських взаємовідносин з ТОВ «ЛАЙТ ХАУС ЛТД» складено податкову накладну № 108, яку позивачем 29.03.2019 року було направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно квитанцій вказані податкові накладні прийнято, але реєстрацію по них зупинено. Підставою для зупинення реєстрації зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація ПН/РК зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 73.11.13-00.00 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп. 2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачеві запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Позивач, вважаючи, що рішенням Комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації його протиправно віднесено до переліку податків, які відповідають критеріям ризиковості, звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Як зазначено у п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.

Згідно з п.2 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Як зазначено у п.3 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

21 лютого 2018 року постановою Кабінету Міністрів України № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

На виконання п.10 Порядку Державна фіскальна служба України наказом від 21.03.2018 №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (Порядок №144).

У вказаному Порядку №144 зазначено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України.

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються:

- перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв;

- матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку;

- інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2).

У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій.

Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії.

Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії.

Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з п.1.6 Критеріїв".

Відповідно до п. 1.6 листа Державної фіскальної служби України №4065/99-99-07-05-04-18 від 05.11.2018 року «Критерії ризиковості платника податку», платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

При цьому, суд зауважує, що пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, встановлено, що Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Матеріалами справи встановлено, що подані позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в межах строків, що встановлені чинним ІІК України податкові накладні №109 від 07.03.2019 року, №108 від 01.03.2019 року, №102 від 28.02.2019 року, №103 від 26.02.2019 року було прийнято, втім реєстрацію по них зупинено, підставою чого зазначено: Обсяг постачання товару/послуги 73.11.13-00.00 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп. 2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку. Одночасно, позивачеві запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Відповідно до пп. 2.1 п. 2 "Критерії ризиковості платника податку" податкові накладні / розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

Суд звертає увагу, що при відкритті спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін) та проведення судового засідання ухвалою суду від 21.06.2019 року від ГУ ДФС у м. Києві разом з відзивом витребовувалися належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення, тобто рішення Комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (ідентифікаційний код юридичної особи 41950541) до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

ГУ ДФС у м. Києві на виконання ухвали суду від 21.06.2019 року відповідачем не було надано ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пп. 2.1 п. 2 Критеріїв; ні матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку; ані іншої інформації, що розглядається Комісією, яка, відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.

Натомість, відповідачем у поданому до суду відзиві на адміністративний позов зазначено, що органи податкової служби, відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 зупиняти реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних якщо наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків (п. 1.6 Порядку).

Таким чином, беручи до уваги викладене вище, суд приходить до переконання, що відповідачем податкові накладні позивача було зупинено за відсутності рішення про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (ідентифікаційний код юридичної особи 41950541) до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, а отже окремо таке рішення не приймалося.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Суд звертає увагу, що позивачем інших вимог, окрім скасування рішення про внесення товариства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості та зобов`язання на підставі цього виключи його з даного переліку, не заявлялося.

Втім, задоволення адміністративного позову у вказаний спосіб, не буде мати на меті ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача, за яким він звернувся до суду.

У той же час, суд зазначає, що належним способом захисту в даному випадку є: визнання протиправними дій ГУ ДФС у м. Києві щодо зупинення податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" №109 від 07.03.2019 року, №108 від 01.03.2019 року, №102 від 28.02.2019 року, №103 від 26.02.2019 року та зобов`язання вчинити дії по їх реєстрації.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР", через неналежно обраний позивачем спосіб захисту.

Згідно з ч. 5 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови у задоволенні вимог позивача, звільненого від сплати судових витрат, або залишення позовної заяви без розгляду чи закриття провадження у справі, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. В даному випадку позивач в силу норм Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору не звільнений та відомості щодо понесених відповідачем судових витрат відсутні, а тому судові витрати за рахунок позивача на користь відповідача не стягуються.

За вказаних обставин, не підлягають відшкодуванню і витрати на професійну допомогу у розмірі 10 418, 30 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІСКАУНТЕР" (, 03150, м . Київ, вул. Велика Васильківська, 72) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко