Справа № 580/2687/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2019-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2687/19 Суддя (судді) першої інстанції: М.А. Білоноженко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Кобаля М.І., Мельничука В.П., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати з дати прийняття рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради від 28.02.2019 р. № 83 «Про коригування тарифів на послуги з централізованого опалення та теплову енергію для КП «Смілакомунтеплоенерго».

- зобов`язати виконавчий комітет Смілянської міської ради встановити на опалювальний сезон 2019/2020 р. для населення міста Сміла Черкаської області тарифи на послуги з централізованого опалення та постачання теплової енергії, які не перевищують граничні тарифи:

- у разі оснащення приладами обліку - 1400 гривень за 1 Гкал (з урахуванням податку на додану вартість);

у разі відсутності приладів обліку - 35,21 гривні за 1 кв. метр (з урахуванням податку на додану вартість).

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати вказане судове рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зокрема, скаржник зазначає, що обраний спосіб захисту порушеного права в позовній заяві відповідає приписам статті 5 КАС України, тому суд першої інстанції протиправно повернув позовну заяву.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області, в якому просив зокрема, визнати протиправним та скасувати з дати прийняття рішення від 28.02.2019 р. № 83 «Про коригування тарифів на послуги з централізованого опалення та теплову енергію для КП «Смілакомунтеплоенерго» та зобов`язати встановити на опалювальний сезон 2019/2020 р. для населення міста Сміла Черкаської області тарифи на послуги з централізованого опалення та постачання теплової енергії, які не перевищують граничні тарифи.

Ухвалою окружного суду від 23.09.2019 року позовну заяву повернуто позивачу. Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що у даному випадку суб`єктом звернення із позовними вимогами може бути лише особа або орган, у разі якщо рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її індивідуальні права, свободи або законні інтереси. При цьому, судом першої інстанції не вбачається порушення прав, свобод або законних інтересів позивача.

Статтею 5 КАС України визначені певні способи захисту порушених прав при зверненні до суду.

Разом з тим, наведений перелік не є вичерпним, оскільки це прямо випливає з положень частини другої статті 5 КАС України, яка вказує на те, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з позовної заяви, в обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначив про те, що спірне рішення прийняте без установленого порядку та процедури, що обов`язково включає громадське обговорення і подання пропозицій, та порушує права позивача, як споживача послуг. При цьому, вказував на те, що він є споживачем послуг та був позбавлений скористатися своїм правом, закріпленим пунктом 5 частини першої статті 21 Закону України «Про захист прав споживачів», на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію.

При таких обставинах, колегія суддів зазначає, що позовна заява була передчасно повернута позивачу, а ухвала окружного суду підлягає скасуванню

Також, судом враховується, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 30 травня 2019 року відкрито провадження у справі № 580/1698/19 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Смілянської міської ради, за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача КП «Смілакомунтеплоенерго» про визнання протиправним та скасування з дати прийняття рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради від 22.11.2018 № 414 «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого опалення та теплову енергію для КП «Смілакомунтеплоенерго».

Разом із тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

З тексту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо витікає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд.

Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання, та є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції з постановленням нової ухвали про направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись статтями 312, 315, 320, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя М.І.Кобаль

суддя В.П.Мельничук