Справа № 420/6150/18
Суддя: Іванов Е. А.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 листопада 2019 року м. Одеса Справа № 420/6150/18

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Іванов Е.А., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Одесі питання щодо залишення без розгляду адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Майнічі до Одеської міської ради, третя особа яка не має самостійних вимог на предмет спору Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення Одеської міської ради №1316-VІІ від 19.10.2016 року Про затвердження плану зонування території (зонінгу) м. Одеси в частині віднесення земельної ділянки, на якій розміщена будівля (нежитлове приміщення) електроцеху площею 1843,7 кв.м., що розташоване за адресою м. Одеса, вул.. Водопровідна 1-а до проектних рекреаційних зон озеленених територій загального користування (зона Р-3п), -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ Майнічі 26.11.2018 року звернулось до суду з позовом до Одеської міської ради в якому просить суд визнати протиправним та нечинним рішення Одеської міської ради №1316-VІІ від 19.10.2016 року Про затвердження плану зонування території (зонінгу) м. Одеси в частині віднесення земельної ділянки, на якій розміщена будівля (нежитлове приміщення) електроцеху площею 1843,7 кв.м., що розташоване за адресою м. Одеса, вул. Водопровідна 1-а до проектних рекреаційних зон озеленених територій загального користування (зона Р-3п).

Ухвалою суду від 06.02.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі.

25.03.2019 року ухвалою суду провадження в адміністративній справі №420/6150/18 зупинено на підставі п. 5 ч. 2 ст. 236 КАС України до набрання законної сили рішення Верховного Суду по справі №363/3786/17.

У зв`язку із набранням законної сили постановою Верховного Суду по справі №363/3786/17 ухвалою суду від 12.11.2019 року без виходу до нарадчої кімнати провадження у справі поновлено та продовжено розгляд справи.

Представники позивача, відповідача та третьої особи до судового засідання не з`явились, про дату, час та місце слухання справи повідомлялись належним чином та своєчасно.

Згідно із ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наведене положення Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового розгляду, а також за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд вирішив розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі письмовими доказами.

Так, статтею 124 КАС України визначено, що судові виклики учасників справи здійснюються повістками про виклик, які надсилаються шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією за адресами, вказаними цими особами.

Відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Згідно до ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

12.11.2019 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Майнічі» до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином та своєчасно, шляхом направлення рекомендованим листом із повідомленням про вручення на адресу позивача, зазначену ним в адміністративному позові, повістки про виклик його до Одеського окружного адміністративного суду, повідомленням телефонограми представнику позивача за довіреністю Поліщуку А.В. (т.2 а.с.4, 16). При цьому повноважного представника до суду позивачем направлено не було, причини неявки суду не повідомлено, клопотань про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, чи про відкладення судового засідання на іншу дату надіслано до суду також не було.

У зв`язку з необхідністю витребування додаткових письмових доказів ухвалою суду від 12.11.2019 року без виходу до нарадчої кімнати, судове засідання у справі відкладено на 22.11.2019 року та витребувано у позивача відповідні письмові докази по справі.

Разом з тим у судове засідання, призначене на 22.11.2019 року, представник позивача повторно не з`явився, повідомлявся належним чином та своєчасно, доказів поважності неприбуття у судові засідання не надав, причин неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд справи за його відсутності чи про відкладення судового засідання на іншу дату до суду не надіслав.

Судом встановлено, що судові повістки на 12.11.2019, 22.11.2019 року та лист від 12.11.2019 року повернуто до суду по причині закінчення строку зберігання та відсутності адресату, що підтверджується наявним в матеріалах справи поштовими поверненнями та складеними з цих підстав довідками за формую ф.20 поштовим відділенням Укрпошта.

Згідно з п.2 ч. 3 ст. 2 та ст. 8 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст. 44 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов`язки та зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 45 КАСУ).

При цьому процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов`язки іншої особи. Розпорядження своїми правами (як процесуальними так і матеріальними правами) повинно, на думку суду, здійснюватись особою в межах, передбачених законом, у встановленій процесуальній формі та без порушення прав інших осіб.

Статтею 55 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

При цьому право на розгляд справи судом протягом зазначеного строку, належить як позивачу, так і відповідачу.

Кодекс адміністративного судочинства України надає право учасникам справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності (ст.ст. 44, 205 КАСУ).

Таким чином позивач, який є ініціатором звернення до суду, має використовувати власні процесуальні права з метою, з якою такі права були йому надані, не зловживаючи ними. Для реалізації цих прав позивач може забезпечити представництво власних інтересів при розгляді адміністративної справи, або заявити клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Слід зазначити, що неприбуття в судове засідання позивача є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття «повторності» означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тривала неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення спору без позивача при таких обставинах є порушенням такого принципу адміністративного судочинства, як диспозитивність. Поняття диспозитивності виходить із латинського Dispono розпоряджаюся та означає надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Сутність цього принципу ґрунтується на таких, зокрема, положеннях: хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це; особа, який належить право, може від нього відмовитися; нікого не можна примушувати пред`явити позов проти своєї волі.

Залишення позовної без розгляду це форма вирішення справи без ухвалення остаточного рішення у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають її розгляду; але можуть бути усунуті в майбутньому. Позовна заява залишається без розгляду за наявності встановлених в судовому засіданні обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права позивача на звернення до суду за захистом, але застосування яких можливе в подальшому.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце підготовчого та судового засідання, 12.11.2019 року та 22.11.2019 року, тобто двічі, не з`явився до суду за відсутності на це причин, які б були визнані судом поважними, ненадходження до суду клопотань від позивача про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позивач повторно не прибув в судове засідання в адміністративній справі №420/6150/18 без поважних причин, неявка позивача перешкоджає розгляду цієї адміністративної справи, а тому у суду наявні правові підстави для залишення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Майнічі до Одеської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Майнічі до Одеської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Е.А.Іванов