Справа № 560/1173/19
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/1173/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Козачок І.С.

Суддя-доповідач - Залімський І. Г.

29 листопада 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Мацького Є.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької міської ради на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року (ухвалене у м. Хмельницькому 16.09.2019 о 16:53, повний текст якого виготовлено 20.09.2019) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , треті особи: громадська організація "Жіночий антикорупційний рух", Хмельницька обласна громадська організація "Подільське екологічне товариство" до Хмельницької міської ради про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Хмельницької міської ради, в якому просив суд зобов`язати Хмельницьку міську раду призначити та провести громадські слухання проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, на яких розглянути відповідно до вимог закону пропозиції громадськості, які стосуються проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, узгодити спірні питання між громадськістю і замовником містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію, оприлюднити результати розгляду пропозицій громадськості до проекту містобудівної документації, включаючи пропозиції, які стосуються зміни цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.09.2019 позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16.09.2019 скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що повідомлення про проведення громадських слухань було завчасно опубліковане на сайті міської ради разом з додатками, серед яких містились графічна частина проекту, пояснювальна записка. Усі бажаючі мали можливість ознайомитись з проектом та подати свої пропозиції. Вважає, що відповідач не порушив порядок проведення громадських слухань. Усі пропозиції громадськості міста були скеровані розробнику проекту, яким вони і розглядались. Зазначає про те, що громадським організаціям, які є учасниками справи, надавались відповіді за їх зверненнями. Оскільки під час громадських обговорень, на думку відповідача, були відсутні спірні питання, які було необхідно виносити на розгляд погоджувальної комісії, відповідно така комісія свою діяльність не здійснювала. Замовник та розробник містобудівної документації у належний спосіб погодили проект, відтак не було необхідності виносити будь-які спірні питання на громадські обговорення. Громадські слухання проведені відповідно до вимог закону, права позивача не порушені, відтак просить у позові відмовити.

Позивач та треті особи подали відзиви на апеляційну скаргу відповідача в яких вказали на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги.

Зокрема, позивач вказав, що він та мешканці його мікрорайону неодноразово звертались до відповідача з метою врахування інтересів жителів під час розробки проекту містобудівної документації, звертаючи увагу на наявність невирішеної геолого-екологічної проблеми за вказаною адресою. Міська рада протиправно змінила цільове призначення земельної ділянки, з приводу якої були неодноразові звернення громадян, і зараз ця зона готується під житлову забудову, що може катастрофічно вплинути на стан навколишніх та прилеглих територій. З метою ознайомлення з графічною частиною проекту, який повинен був виноситись на громадські слухання, позивач та інші жителі міста звертались безпосередньо до структурних підрозділів міської ради, але такий проект з графічною частиною наданий для ознайомлення не був. У той же час, на сайті міської ради він також був недоступний. Замовник проекту взагалі не здійснював будь-яке погодження спірних позицій з мешканцями міста, не оприлюднив результати розгляду таких зауважень, не надав конкретної відповіді громадським організаціям, які виступали від імені громадян.

Представники третіх осіб зауважили, що були присутніми під час вказаних громадських слухань, відтак можуть підтвердити порушення порядку їх проведення міською радою. Зокрема, посилаються на те, що протокол громадських слухань, наданий відповідачем, не містить повної та достовірної інформації про перебіг обговорень, оскільки у ньому відсутні окремі важливі виступи присутніх представників громадськості, які надавали свої пояснення, брали участь в обговоренні. Крім того стверджують, що рішення за результатами слухань прийняте не було, у той час, як протокол його містить. Вказують, що позивач та група інших мешканців району Південно-західний дійсно звернулись до них з приводу наявної ситуації, а також клопотали перед уповноваженим підрозділом міської ради про надання їм можливості ознайомитись з графічною частиною проекту для надання своїх пропозицій, оскільки ця частина на сайті міської ради не відкривалась і була технічно недоступною. Для надання пропозицій, а згодом для розгляду безпосередньо на слуханнях, відповідачем були представлені різні графічні карти. У той же час, звернення громадських організацій, у тому числі з приводу порушеного позивачем питання, були просто скеровані до розробника проекту, тоді як відповіді про результати розгляду таких пропозицій у встановленому порядку надані не були.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.11.2019, з урахуванням п.7 ч.1 ст.306, ст.307, 311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, рішенням Хмельницької міської ради №4 від 06.08.2008 затверджено генеральний план міста Хмельницького.

01.03.2018 на офіційному сайті Хмельницької міської ради оприлюднене повідомлення про початок процедури розгляду проекту містобудівної документації із пояснювальною запискою до нього, в якому зазначено, що замовником проекту містобудівної документації є управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради. Розробник проекту - ДП "Український науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" ім. Ю.М. Білоконя" (м. Київ). У п.6 повідомлення вказаний період з 02 березня 2018 року по 04 квітня 2018 року для подання і завершення розгляду пропозицій.

22.03.2018 виконавчим комітетом Хмельницької міської ради прийняте рішення №203 «Про проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проекту містобудівної документації «Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький», яке оприлюднене 26.03.2018.

03.04.2019 опубліковане додаткове оголошення про проведення громадських обговорень проекту внесення змін до генерального плану міста Хмельницького.

У період з 02 березня 2018 року по 04 квітня 2018 року до Хмельницької міської ради подавались пропозиції до вказаного проекту, у тому числі від ГО «ЖАР», серед яких була пропозиція про віднесення земельної ділянки по АДРЕСА_1 до зони зелених насаджень.

Підставою для подання ГО «ЖАР» цих пропозицій від імені мешканців Південно- Західного мікрорайону м. Хмельницького стали їх численні звернення до міської влади, розробника містобудівної документації, у яких жителі звертали увагу на наступні обставини:

- земельні ділянки, прилеглі до будинку АДРЕСА_1 / АДРЕСА_2 , де проживає позивач та інші громадяни, знаходяться у зсувонебезпечному районі, на пагорбі та підземних джерелах, відтак будь - яке нове капітальне будівництво створює загрозу просідання, зсуву ґрунту, підтоплення, а отже і руйнування будинків;

- на вказаних ділянках необхідно передбачити зону комплексного озеленення території, зони зелених насаджень, а не надавати дозвіл на капітальне будівництво;

- наявні розбіжності у основному кресленні генерального плану, де за інформацією міської ради земельна ділянка по АДРЕСА_2 34А позначена як така, що призначена для "багатоквартирної забудови", тоді як згідно з даними земельного кадастру вона призначена для "іншої громадської забудови";

- Хмельницька міська рада надає вказані земельні ділянки в оренду з подальшими планами забудови їх всупереч інтересам жителів району та міста.

У червні 2018 року мешканці будинку 34/1 по вул. Тернопільській звернулись до інституту ДП «Діпромісто», перед яким клопотали земельну ділянку по вул. Тернопільській АДРЕСА_1 А віднести до зони зелених насаджень, щоб унеможливити її забудову.

Не змігши вирішити вказані питання безпосередньо з відповідачем та проектувальником, мешканці мікрорайону звернулись до громадських організацій, які є учасниками цієї справи.

Як вбачається з тексту пропозицій від 04.04.2018, які внесені ГО "ЖАР", відображеного на сторінці 5 громадська організація просила врахувати пропозиції мешканців Південно-Західного мікрорайону, а саме: земельну ділянку по АДРЕСА_1 /А позначити як землі зелених насаджень загального користування. Докази направлення пропозиції у встановлений строк наявні у справі.

05 квітня 2018 року розпочались перші громадські обговорення (слухання) до яких представниками громадськості своєчасно подавались пропозиції до проекту містобудівної документації.

На думку позивача під час підготовки проекту містобудівної документації "Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький" та подальших громадських слухань з цього приводу, громадськістю було виявлено порушення ряду процедурних вимог, передбачених законодавством, порушення Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських iнтepeciв під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому piвні, затвердженого Постановою КМУ №555 від 25.05.2011, у зв`язку із чим звернувся до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що під час проведення Хмельницькою міською радою громадських слухань проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький мали місце суттєві порушення норм Закону та відповідного Порядку, у зв`язку із чим необхідно зобов`язати відповідача призначити та провести громадські слухання проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, на яких розглянути відповідно до вимог закону пропозиції громадськості, які стосуються проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, узгодити спірні питання між громадськістю і замовником містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію, оприлюднити результати розгляду пропозицій громадськості до проекту містобудівної документації, включаючи пропозиції, які стосуються зміни цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує викладене нижче.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (зі змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VI), Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядком проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України 25.05.2011 № 555 (далі Порядок ).

Згідно з приписами статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через місцеві ради, які представляють інтереси територіальних громад.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст.17 Закону генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з ст.21 Закону №3038-VI громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Також, частинами четвертою шостою статті 21 Закону № 3038-VI передбачено, що оприлюднення проектів генеральних планів, планів зонування територій, детальних планів територій здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх надходження до відповідного органу місцевого самоврядування.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації. Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія.

До складу погоджувальної комісії входять: 1) посадові особи замовника містобудівної документації; 2) представники органу земельних ресурсів, природоохоронного і санітарно-епідеміологічного органу, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів; 3) представники професійних об`єднань та спілок, архітектори, науковці; 4) уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань. Кількість представників громадськості має становити не менш як 50 відсотків і не більш як 70 відсотків загальної чисельності комісії. Головою погоджувальної комісії є посадова особа замовника містобудівної документації.

Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її утворення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень). Рішення погоджувальної комісії оформлюється протоколом.

У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.

Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №555 (далі - Порядок №555), який визначає механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі - містобудівна документація).

Згідно з пунктом 3 Порядку сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи відповідно до частини третьої статті 21 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забезпечують:

- оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення проектів містобудівної документації з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками;

- оприлюднення розроблених проектів містобудівної документації і доступ громадськості до зазначеної інформації;

- реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації;

- узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками проектів містобудівної документації через погоджувальну комісію (у разі її утворення);

- оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Пунктом 5 Порядку встановлено, що повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити:

- інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі;

- основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації;

- відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення;

- інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації;

- інформацію про посадову особу органу місцевого самоврядування, відповідальну за організацію розгляду пропозицій;

- відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій;

- інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті відповідного органу місцевого самоврядування.

Інформаційні повідомлення про організацію та проведення громадських слухань та відповідні матеріали обов`язково розміщуються на офіційному веб - сайті та в офіційному друкованому виданні ради, комунальних ЗМІ. Також вони можуть поширюватися в будь - яких інших ЗМІ, соціальних медіа, соціальних мережах, усіма доступними способами з метою ознайомлення з ними якомога більшої кількості членів громади.

В інформаційному повідомленні має бути вичерпна інформація про дату, час і місце проведення громадських слухань, їх ініціатора, предмет, а також про те, де, в які дні та години члени громади можуть ознайомитися з матеріалами громадських слухань у приміщенні ради чи іншому пристосованому для цього приміщенні.

Згідно з пунктом 8 Порядку № 555 громадські слухання проводяться під головуванням уповноваженого представника замовника містобудівної документації, який: забезпечує реєстрацію їх учасників; оголошує порядок денний; інформує учасників про порядок ведення протоколу, подання пропозицій (зауважень) у письмовій та/або усній формі, зміст пропозицій (зауважень), що надійшли, та процедуру їх врахування; забезпечує ведення обговорення, подання пропозицій (зауважень) громадськості з дотриманням регламенту; забезпечує аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань; готує протокол громадських слухань.

Громадські слухання розпочинаються з доповіді розробника та/або замовника про розроблений проект містобудівної документації.

Перебіг громадських слухань та подані пропозиції (зауваження) оформляються протоколом, який підписується головуючим. Файл аудіо та/або відеофіксації перебігу громадських слухань додається до протоколу. Відсутність пропозицій і зауважень громадськості фіксується у протоколі громадських слухань.

Пунктами 9-11 Порядку передбачено, що особи, які забезпечують проведення робіт з розгляду таких пропозицій, повідомляють через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, та офіційний веб-сайт відповідного органу місцевого самоврядування про місце подання таких пропозицій. Пропозиції громадськості підлягають реєстрації органом місцевого самоврядування та розглядаються розробником і замовником проектів містобудівної документації у місячний строк.

За результатами розгляду пропозицій заявнику надається відповідь про їх врахування або обґрунтована відмова.

У разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії (далі - комісія).

Відповідно до п.п.12-13 Порядку №555 комісія утворюється за рішенням замовника містобудівної документації у тижневий строк після закінчення строку подання пропозицій громадськості. Склад комісії встановлює замовник містобудівної документації у кількості не менш як 25 та не більш як 55 осіб.

Головою комісії є посадова особа замовника містобудівної документації.

До складу комісії входять: посадові особи замовника містобудівної документації; представники органу у сфері земельних ресурсів, природоохоронного і санітарно-епідеміологічного органу, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів державної влади, представники професійних об`єднань та спілок, архітектори і науковці; уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань.

Кількість представників громадськості повинна становити не менш як 50 і не більш як 70 відсотків загальної чисельності членів комісії.

Враховуючи наведені норми чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства, суд дійшов висновку, що до складу погоджувальної комісії, яка створюється для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, мають входити уповноважені представники громадськості, які обираються саме під час громадських слухань. Кількість представників громадськості має становити не менш як 50 відсотків загальної чисельності комісії.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах відповідних органів місцевого самоврядування (пункт 16 Порядку).

Вказане також кореспондується з приписами частини восьмої статті 21 Закону № 3038-VI, де зазначено, що оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах цих органів.

Особи, які оприлюднюють проекти генеральних планів населених пунктів, зонування територій, детальних планів територій, є відповідальними за їх автентичність.

Встановлено, що на офіційному веб-сайті Хмельницької міської ради у розділі «Головна>Прес-служба>Новини>Місто» 01.03.2018 опубліковане оголошення «На громадське обговорення виноситься проект внесення змін до генерального плану міста Хмельницького», у якому містяться основні техніко-економічні показники проекту містобудівної документації у вигляді таблиці, а також є посилання на додатки: схему та пояснювальну записку.

Однак, посилання на схему (карту), яке додавалось до повідомлення, не є робочим на даний час, і як стверджено позивачем і третіми особами, та не спростовано відповідачем, не було робочим на момент його публікації.

Отже, схема проекту містобудівної документації ( графічна частина проекту, карта), необхідна для підготовки пропозицій на громадське обговорення, на яку було посилання на сайті відповідача, не була доступна для перегляду та вивчення.

Хмельницькою міською радою не надано доказів інформування громадян про проведення громадських слухань у альтернативний спосіб, передбачений законом, зокрема: через розповсюдження брошур, повідомлень у друкованих засобах масової інформації, не дотримано вимогу щодо розміщення демонстраційних матеріалів містобудівної документації, що відображають її зміст.

Встановлено, що при зверненні позивача та інших жителів до Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів по АДРЕСА_3 , їм було відмовлено в доступі до схеми проекту містобудівної документації. Відповідач вказані обставини не спростував.

До того ж, пізніше під час слухань було виявлено, що на громадських слуханнях 05.04.2018 року проектувальником була представлена карта, яка не була оприлюднена на сайті і не надавалась для ознайомлення зацікавленим особам у приміщенні управління архітектури. Відповідач вказані обставини також не спростував.

Чинним законодавством України передбачено право будь-якого зацікавленого члена громади зареєструватись і брати участь в громадських слуханнях. Як правило, зацікавленість полягає в тому, що рішення, яке приймається, певним чином може вплинути на права і інтереси особи, покращити або погіршити її становище.

Рішенням виконавчого комітету Хмельницької міської ради № 203 від 22.03.2018 було створено погоджувальну комісію, однак в порушення ч.8 ст.21 Закону до цієї комісії не включені представники громадськості у кількості, що передбачена вимогами закону.

Згідно матеріалів справи позивач самостійно та через Громадську організацію "Жіночий антикорупційний рух" неодноразово звертався до Хмельницької міської ради з пропозиціями включення земельної ділянки по АДРЕСА_4 , кадастровий номер :09:004:0020 до зони зелених насаджень, однак в пояснювальній записці такі пропозиції не вказані.

До того ж, відповідачу було відомо про наявність спірного питання по вказаній земельній ділянці, однак пропозиції членів громади в місячний строк розглянуті не були, як і не були передані на розгляд погоджувальної комісії.

При цьому відповідачем не надано доказів, які б свідчили про проведення ним засідань по розгляду пропозицій громадськості до містобудівної документації на яких, зокрема, і було б обрано членів погоджувальної комісії відповідно до процедури, передбаченої Законом та Порядком №555.

Більше того, як встановлено з наданих документів та пояснень представника відповідача, погоджувальна комісія дійсно не збиралась на засідання, оскільки всі питання стосовно пропозицій, на думку відповідача, були погоджені між замовником проекту та проектувальником, відтак будь-які спірні питання взагалі були відсутні.

Суд першої інстанції обґрунтовано не погодився із таким твердженням з огляду на наявні у справі та невирішені по суті звернення представників громади, з яких вбачається серйозна занепокоєність мешканців міста замовчуванням місцевою владою існуючих проблем.

Необхідно зауважити, що у даному випадку закон чітко встановлює обов`язок замовника погодити спірні питання з громадськістю, а не лише з проектувальником ( виконавцем проекту), оскільки саме в інтересах мешканців міста, а не у власних інтересах представників влади повинна розроблятись будь-яка містобудівна документація, прийматись будь-яке рішення місцевого значення.

Тому, передача звернень мешканців або громадських організацій до проектувальної компанії та надання відписки про те, що питання буде розглянуте, як це має місце у цій справі, не означає, що дане питання можна вважати вирішеним по суті, а відповідача - таким, що виконав свій обов`язок, передбачений вимогами Закону.

Посилання на зміст протоколу громадських слухань, суд апеляційної інстанції також оцінює критично, оскільки згідно відеозапису громадських слухань, опублікованого у вільному доступі в мережі Facebook (посилання на відповідні сторінки є у справі), окремі виступи представників громадськості не були відображені у цьому протоколі (зокрема, виступ представниці ГО "ЖАР" А.Берези). Згідно запису громадських слухань явно випливає те, що спірні питання під час громадських слухань в дійсності піднімались, промовці звертали увагу на невідповідності та розбіжності у проекті та графічних кресленнях, намагаючись привернути увагу до необхідності узгодження спірних питань.

Крім того, згідно пояснень учасників справи, які брали безпосередню участь у слуханнях 05.04.2018 року, вказані слухання не завершились голосуванням за прийняття будь-якого конкретного рішення, у той час, як у протоколі міститься резолюція про те, що громадські слухання вважаються такими, що відбулись.

Встановлено, що відповідач не забезпечив оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проекту містобудівної документації у встановленому порядку.

Крім того, не було забезпечено реєстрацію учасників громадських слухань, аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань.

У подальшому міською радою було заплановане проведення повторного громадського обговорення 21.12.2018 року, тоді як повідомлення про це з`явилось на сайті міської влади 19.12.2018 року, що також є неправомірним в розрізі вимог до процедури.

Враховуючи наведені обставини у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що проведення Хмельницькою міською радою громадських слухань проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький відбулись із порушеннями вказаних норм Закону та відповідного Порядку, чим порушено права позивача та представників територіальної громади взяти безпосередню та активну участь у житті міста та громади, для відновлення яких необхідно зобов`язати відповідача призначити та провести громадські слухання проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, на яких розглянути відповідно до вимог закону пропозиції громадськості, які стосуються проекту містобудівної документації Коригування (внесення змін) генерального плану м. Хмельницький, узгодити спірні питання між громадськістю і замовником містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію, оприлюднити результати розгляду пропозицій громадськості до проекту містобудівної документації, включаючи пропозиції, які стосуються зміни цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Хмельницької міської ради залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Мацький Є.М.