Справа № 826/10204/17
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Вівдиченко Т.Р., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря: Рагімової Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 березня 2019 року у справі за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства "Київський завод шампанських вин "Столичний" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Київський завод шампанських вин "Столичний" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 27.07.2017 року №..

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 березня 2019 року позов задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 березня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні вимог даного позову.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п. 75.1 ст. 75, ст.76, п. 201.10 ст.200 Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку ПАТ «Київський завод шампанських вин «Столичний» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2016 року.

За результатами камеральної перевірки складений акт від 07.07.2017 року №1746/28-10-41-04/30373419 у висновках якого зазначено про те, що дані перевірки свідчить про порушення пп.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме - реєстрації податкових накладних з порушенням законодавчо встановлених термінів до 15 календарних днів.

За результатами висновків, викладених в акті камеральної перевірки, Офісом великих платників ДФС винесено податкове повідомлення-рішення від 27.07.2017 року №, яким позивачу нарахована сума штрафу в розмірі 16032,29 грн., з яких: за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 160322,92 грн. застосовано штраф в розмірі 10%.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлений статтею 76 Податкового кодексу України.

Згідно з пунктами 76.1, 76.2. статті 76 Податкового кодексу України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно із абзацом 1 пункту 200.10 статті 200 Податкового кодексу України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

Відповідно до абзаців 1, 2, 3 пункту 201.10. статті 201 Податкового кодексу України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також, абзацом 16 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017) передбачено, що виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Поряд з цим, суд зазначає, що з 01.01.2017 після прийняття Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797-VIII набули чинності зміни до вищевказаних статей, які регулюють спірні правовідносини.

Так, відповідно до абзацу першого підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (у редакції з 01.01.2017) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Згідно із абзацом другим підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (у редакції з 01.01.2017) предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Також, відповідно до абзацу першого пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України (у редакції, яка діяла з 01.01.2017) камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Як встановлено судом першої інстанції, підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення слугували висновки контролюючого органу про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних Єдиному реєстрі податкових накладних, виписаних у листопаді 2016 року та зареєстрованих у порушення вимог пункту 1201 статті 120 ПК України.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України (у редакції до 01.01.2017, що була чинною станом на дату складання податкових накладних) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Судом першої інстанції зазначено про те, що перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: - податкова накладна № 292 від 21.11.2016 року, граничний термін реєстрації - 06.12.2016 року, яка зареєстрована 07.12.2016 року, де кількість днів порушення термінів реєстрації складає 1 день; - податкова накладна №285 від 21.11.2016 року, граничний термін реєстрації - 07.12.2016 року, яка зареєстрована 07.12.2016 року, де кількість днів порушення термінів реєстрації складає 1 день.

Як вбачається з наявних матеріалів, вищезазначені податкові накладні були подані позивачем в межах строків передбачених Податковим кодексом України.

Крім того, як вбачається з листа Державної казначейської служби України від 20.07.2017 року №12-08/644-12073, 06.12.2016 року на інформаційно-телекомунікаційну систему Казначейства була здійснена кібератака, що унеможливлювало виконання казначейством зобов`язань, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 14.10.2016 року №569. Сертифікатом Торгово-промислової палати України від 12.12.2016 року №7083 засвідчено форс-мажорні обставини, зокрема, протиправні дії третіх осіб, а саме: несанкціоноване втручання роботу комп`ютерної мережі Казначейства. 07.12.2016 року відновлено роботу автоматизованої системи взаємодії органів Казначейства з органами ДФС України.

Таким чином, порушення термінів реєстрації податкових накладних зазначених в акті перевірки не зумовлено діями позивача. Зазначені в акті перевірки висновки є такими, що не ґрунтуються на нормах податкового законодавства.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що винесене податкове повідомлення-рішення від 27.07.2017 року № є протиправним та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, рішення або ухвалу - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а відтак підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Вівдиченко Т.Р.

Суддя Степанюк А.Г.

Повний текст постанови виготовлено - 26 листопада 2019 року.