Справа № 160/7140/19
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2019-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 160/7140/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дурасової Ю.В.,

суддів: Баранник Н.П., Божко Л.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року (суддя Златін С.В.)

у справі №160/7140/19 за позовом ОСОБА_1 до відповідачів Кабінету Міністрів України, Прем`єр міністра України Гройсмана Володимира Борисовича, Міністерства екології та природних ресурсів України про оскарження рішень, дій та бездіяльності органу державної влади та службових осіб,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся 29.07.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача-1: Кабінету Міністрів України, відповідача-2: Прем`єр-Міністра України Гройсмана Володимира Борисовича, відповідача-3: Міністерства екології та природніх ресурсів України, про оскарження рішень, дій та бездіяльності органу державної влади та службових осіб.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року адміністративний позов повернуто позивачу на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України.

Свою позицію суд першої інстанції обґрунтував тим, що позовна заява подана ОСОБА_1 в електронній формі за допомогою підсистеми Електронний суд, втім на час звернення позивача із такою заявою до суду Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не запроваджено, що унеможливлює прийняття позовної заяви в електронній формі без наявності підпису у встановленому законом порядку, у зв`язку з чим наявні підстави для її повернення позивачу на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права. Свої вимоги мотивує тим, що на час подання ним позовної заяви до суду підсистема «Електронний суд» функціонує у тестовому режимі, а в КАС України відсутня норма закону, яка надає право суду не визнавати електронного цифрового підпису фізичної особи, зареєстрованого через вказану підсистему. Просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року про повернення позовної заяви.

До суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу не надходив, що не перешкоджає розгляду справи по суті.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.

Учасники справи повідомленні про розгляд справи шляхом направлення повісток на їх електронні адреси

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З матеріалів справи вбачається, що позовну заяву до Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 подано в електронній формі через підсистему «Електронний суд».

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до частини 8 статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.

За змістом підпункту 15.16 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті Голос України (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018).

Отже, суд першої інстанції обґрунтовано вказав на те, що на час звернення позивача з позовною заявою до суду, функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не було розпочато.

При цьому при вирішенні питання про прийняття позовної заяви поданої за допомогою підсистеми «Електронний суд», судом першої інстанції не враховано наступне.

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням РСУ від 26.11.2019 р. №30 (в ред. рішення РСУ від 02.03.2018 №17 із змінами), далі Положення про АСДС, передбачає можливість до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і підсистема «Електронний суд».

Наказом ДСА України від 22.12.2018 №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Тобто, починаючи з 22.12.2018р. існує можливість прийняття місцевими та апеляційними судами заяв та інших процесуальних документів, поданих особами через підсистему «Електронний суд».

При цьому можливість використання електронних документів та організаційно-правові засади електронного документообігу також передбачені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.

Таким порядком електронного документообігу, визначеним для судів у розумінні статті 9 вищезгаданого Закону, є Положення про АСДС.

Відповідно до статті 8 цього Закону юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису. Тобто згадані норми Закону також передбачають визнання юридичної сили електронних документів, підписаних електронним підписом.

Пунктом 2 розділу XI Положення про АСДС передбачено, що учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Згідно пунктів 3-5 вказаного розділу особи, за допомогою зареєстрованого електронного кабінету формують проекти (створюють шляхом заповнення відповідних форм, редагують, долучають), підписують та подають до суду і ОСП електронні запити, скарги, пропозиції та інші непроцесуальні звернення, що стосуються діяльності таких органів, а також отримують відповідь на них.

Для формування проектів електронних документів особи використовують загальні форми, створені адміністратором або створюють власні форми засобами електронного кабінету з можливістю їх збереження в підсистемі електронного суду та повторного використання. Адміністратор може встановлювати додаткові технічні обмеження щодо форм та змісту електронних документів (щодо розміру, формату тощо).

Для проекту будь-якого електронного документу, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документу. З моменту переведення документу у стан "Оригінал" такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства.

Таким чином, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

З огляду на вказане, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

У даній справі, позивач скористався можливістю подати позовну заяву до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд", реєстрація в якій та автентифікація користувачів здійснюється для громадян за допомогою електронного цифрового підпису користувача.

Тобто, колегія суддів апеляційної інстанції вважає помилковими висновки суду першої інстанції, що позовна заява, яка подана позивачем через підсистему "Електронний суд", не підписана у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі № 2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18, від 10 вересня 2019 року у справі № 640/1374/19.

За таких обставин колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про прийняття позовної заяви до розгляду у справі було не повно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв`язку з чим наявні підстави для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду.

Керуючись ст. 317, 320, 321, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року - задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 22.11.2019.

Головуючий суддя Ю. В. Дурасова

суддя Н.П. Баранник

суддя Л.А. Божко