Справа № 260/1664/19
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у вжитті заходів забезпечення адміністративного позову

28 листопада 2019 рокум. Ужгород№ 260/1664/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовною заявою Державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" в особі представника Левицького Андрія Олександровича до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області та Західного офісу Держаудитслужби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

22 листопада 2019 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулося Державне підприємство "Брустурянське лісомисливське господарство" (90522, Закарпатська область, Тячівський район, с. Лопухів, вул. Партизанська, 1, ) в особі представника Левицького Андрія Олександровича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4 ) та Західного офісу Держаудитслужби України (79000, м. Львів, вул. Т. Костюшка, 8, ), яким просить суд: "1. Відкрити провадження у справі; 2. Визнати протиправними дії Західного офісу Держаудитслужби про призначення проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" за період з 01.01.2016 по 30.06.2019 року; 3. Зобов`язати Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області утриматись від проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" за період з 01.01.2016 по 30.06.2019 року; 4. Стягнути з відповідачів сплачений судовий збір та витрати на правову допомогу.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

27 листопада 2019 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача про забезпечення позову, відповідно до якої останній просив: "Вжити заходи забезпечення позову у даній адміністративній справі шляхом заборони Управлінню Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області на час розгляду справи до набрання постановою суду законної сили, вчиняти дії щодо проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" () за період з 01.01.2016 року по 30.06.2019 року."

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, представник вказує, що відповідно до повідомлення Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 14 листопада 2019 року № 13-07-07-14/3643-2019 буде проводитися ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП "Брустурянське ЛМГ" за період з 01 січня 2016 року по 30 червня 2019 року. Дата проведення ревізії 27 листопада 2019 року, закінчення 12 грудня 2019 року. Проведення відповідачем ревізії ДП "Брустурянське ЛМГ" під час розгляду судом адміністративної справи щодо протиправності призначення такої ревізії може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та ефектний захист і поновлення порушених прав позивача. Так, у випадку встановлення судом протиправності дій відповідачів після фактичного проведення такої ревізії знівелюється інститут судового захисту прав, оскільки відповідачі реалізують свої оспорюванні дії, а права позивача вже будуть фактично порушені. Також, ДП "Брустурянське ЛМГ" змушене буде додатково звертатися до суду щодо визнання протиправними дій вже по фактично проведеній ревізії.

Статтею 154 частиною 1 КАС України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до статті 154 частини 1 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Приписами статті 154 частин 2, 3 КАС України визначено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Суд не вбачає необхідності для повідомлення учасників справи, та для виклику особи, яка подала заяву про забезпечення позову, також немає необхідності для призначення її розгляду у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін. Відтак, розгляд поданої заяви проводиться у порядку письмового провадження без повідомлення сторін.

У зв`язку із наведеним, на підставі статті 229 частини 4 КАС України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (в тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву, дослідивши необхідні для розгляду заяви, матеріали адміністративної справи, суд вважає, що така не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 150 частини 1 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно із статтею 150 КАС України, її частиною 2, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що забезпечення адміністративного позову це сукупність процесуальних дій, які ґарантують виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог. Вжиття заходів забезпечення адміністративного позову нерозривно пов`язано з підставами та предметом адміністративного позову і ними обумовлюється. Забезпечення позову допускається, якщо не вжиття цих заходів може ускладнити або привести до неможливості виконання рішення суду.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя у разі задоволення вимог позивача (заявника).

Тобто, прийняття такого рішення доцільне та можливе лише в разі наявності достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття таких заходів може в майбутньому ускладнити виконання судового рішення чи призвести до потреби докласти значні зусилля для відновлення прав позивача у разі задоволення позову.

Проаналізувавши мотиви, якими представник позивача обґрунтовує подану заву, суд дійшов висновку про відсутність об`єктивних доказів, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам заявника до ухвалення рішення в адміністративній справі, неможливості захисту цих прав та інтересів без вжиття таких заходів.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, представник просить вжити заходи забезпечення позову у даній адміністративній справі шляхом заборони Управлінню Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області на час розгляду справи до набрання постановою суду законної сили, вчиняти дії щодо проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" за період з 01 січня 2016 року по 30 червня 2019 року.

У відповідності до пункту 3 прохальної частини позовної заяви, позивач, зокрема, просив зобов`язати Управління Західного офісу Держаудитслужби у Закарпатській області утриматись від проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" за період з 01 січня 2016 року по 30 червня 2019 року.

Таким чином, вжиття заходів забезпечення позову у запропонований представником позивача спосіб є неможливим, оскільки при цьому фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову не може підміняти собою розгляд та вирішення спору по суті з відповідним обсягом прав та обов`язків.

Суд вважає, що вказані доводи заяви про забезпеченням позову співпадають із обґрунтуванням адміністративного позову, а оскільки зобов`язання відповідача від утримання вчинення певних дій є предметом оскарження у даній справі, оцінка цим обставинам з точки зору законності буде надаватися при розгляді справи по суті, а не при вирішенні заяви про забезпечення позову.

На переконання суду, подання адміністративного позову предметом якого є визнання протиправними певних дій та зобов`язання утримання вчинення певних дій не є єдиним та беззаперечним доказом очевидної ознаки протиправності таких дій чи рішень суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що звернувшись до суду з даним адміністративним позовом позивач реалізував своє право на судовий захист.

Крім того, наявність очевидних ознак протиправності дій відповідача, може бути виявлено судом тільки на підставі з`ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості і достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності.

Суд вважає, що порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують або можуть породити в майбутньому негативні правові наслідки для особи у вигляді виникнення, зміни чи припинення певних правовідносин за її участю. Іншими словами, таке рішення (дії чи бездіяльність) є юридичним фактом, котрий має існувати на момент звернення до суду, передувати йому та підтверджуватися належними доказами (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі №826/15718/16).

Вимога заборонити суб`єкту владних повноважень вчиняти певні дії в майбутньому не може бути задоволена, оскільки захисту підлягає тільки порушене право (постанова Верховного Суду України від 24 травня 2017 року у справі № 6-951цс16).

У зв`язку з наведеним, виходячи із змісту поданої заяви та доводів, наведених позивачем на її обґрунтування, суд дійшов висновку про її необґрунтованість, а тому не вбачає підстав для задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 150-154, 243, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити представнику Державного підприємства "Брустурянське лісомисливське господарство" у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Суддя С.Є. Гаврилко