Справа № 379/497/17
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 379/497/17 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Нечепоренко Л.М.
Суддя-доповідач Шурко О.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

при секретарі Коцюбі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 26 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Таращанського районного суду Київської області із позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області в якому просив визнати протиправною відмову відповідача у призначенні йому одноразової допомоги у зв`язку з встановленням другої групи інвалідності та зобов`язати відповідача призначити та виплатити йому одноразову допомогу у зв`язку з встановленням другої групи інвалідності.

Постановою Таращанського районного суду Київської області від 18.05.2017 позов задоволено. 13.07.2017 Київським апеляційним адміністративним судом вказана постанова Таращанського районного суду залишена без змін.

26.12.2017 ГУНП в Київській області виконано рішення суду, а саме перераховано ОСОБА_1 одноразову допомогу у розмірі 275600 грн.

11.12.2018 Верховним судом частково задоволено касаційну скаргу ГУНП в Київській області. Постанови Таращанського районного суду та Київського апеляційного адміністративного суду скасовані та постановою Верховного суду позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність ГУНП в Київській області у призначенні ОСОБА_1 одноразової допомоги у зв`язку з встановленням другої групи інвалідності та зобов`язано ГУНП в Київській області розглянути заяву ОСОБА_1 про виплату йому одноразової грошової допомоги у зв`язку з встановленням 2-ї групи інвалідності, відповідно до вимог «Порядку та умови виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті) чи втрати працездатності поліцейського», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх прав України від 11 січня 2016 року № 4.

Представник ГУНП в Київській області звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення посилаючись на те, що одноразова грошова допомога, яка підлягає до виплати позивачу відповідно до наказу МВС України №4 від 11.01.2016 та статей 97-101 Закону України «Про Національну поліцію» при встановленні 2-ї групи інвалідності розмір одноразової грошової допомоги дорівнює 90 розмірів прожиткового мінімуму, визначеного законом для працездатних осіб, позивачу нараховані надмірні грошові кошти у розмірі 110 прожиткових мінімумів, що становить 151080 грн. Просить стягнути з ОСОБА_1 надмірно нараховані та виплачені грошові кошти у розмірі 110 прожиткових мінімумів, що становить 151080 грн.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 26 вересня 2019 року заяву Головного управління Національної поліції в Київській області про поворот виконання рішення суду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії задоволено. Допущено поворот виконання рішення, а саме стягнення надмірно виплачених ОСОБА_1 сум одноразової грошової допомоги. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Національної поліції в Київській області надмірно нараховані грошові кошти у розмірі 110 прожиткових мінімумів, що становить 151080 грн. (сто п`ятдесят одна тисяча) 80 грн.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та винести нове рішення, яким відмовити в задоволені заяви про поворот виконання рішення суду у адміністративній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву про поворот виконання рішення, дійшов висновку, що позивачем невірно тлумачено ст.181 КАСУ, так як вказана стаття передбачає поворот виконання рішення суду про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами. В даному випадку суб`єкт владних повноважень не є винною особою у спричиненні шкоди здоров`ю ОСОБА_1 і платіж є одноразовим, який не передбачений статтею 181 КАСУ.

Колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції, аргументуючи наступним.

Положеннями п.4 ч.1 ст.380 КАС України передбачено, що суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч.7 ст.380 КАС України якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Згідно з ч.5 ст.380 КАС України до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

Колегія суддів звертає увагу, що поворот виконання судового рішення є інститутом адміністративного судочинства, що спрямований на повернення стягнутих грошових сум на підставі рішення суду, що було скасоване.

Особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ врегульовані ст.381 КАС України.

Відповідно до ст.381 КАС України поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Зі змісту зазначеної правової норми вбачається, що вона застосовується до рішень про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби.

Поворот виконання рішення в даному випадку допускається лише за наявності двох підстав: якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Відповідно до ч.1 ст.94 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Згідно з ч.1 ст.97 наведеного Закону одноразова грошова допомога в разі загибелі (смерті), визначення втрати працездатності поліцейського (далі - одноразова грошова допомога) є соціальною виплатою, гарантованою допомогою з боку держави, яка призначається і виплачується особам, які за цим Законом мають право на її отримання.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Таким чином, одноразова грошова допомога не входить до додаткового грошового забезпечення, яка повинна враховуватися при нарахуванні пенсії, оскільки відноситься до разових платежів, однак вона має характер окремих гарантій держави щодо соціального захисту громадян, зокрема, поліцейських, тобто є гарантованою виплатою, яка здійснюється у відносинах публічної служби - служби в поліції.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи копії платіжного доручення від 26 грудня 2017 року №11324 позивачу перераховано одноразову грошову допомогу у розмірі 275600 грн.

Судова колегія звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні та апелянтом не надані відомості на підтвердження того, що вказане вище постанова Верховного Суду від 11 грудня 2018 року була обґрунтована повідомленням позивачем завідомо неправдивих відомостей або поданням ним підроблених документах. Натомість, постанова Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у даній справі обґрунтована неправильним застосуванням судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального права.

В той же час, ГУНП в Київській області не позбавлене права звернутись повторно із заявою про поворот виконання у разі виникнення відповідних підстав, передбачених КАС України, або вирішити питання щодо стягнення з позивача коштів в установленому чинним законодавством порядку.

Що стосується посилання суду першої інстанції на невірне трактування позивачем ст. 181 КАС України, то колегія суддів зауважує, що дана стаття наводить порядок проведення підготовчого засідання.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання щодо повернення заяви.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 312, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Рокитнянського районного суду Київської області від 26 вересня 2019 року - скасувати.

Прийняти нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні заяви про поворот виконання рішення.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Василенко Я.М.

Ганечко О.М.

Повний текст постанови виготовлено 28.11.2019.