Справа № 640/10872/19
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 листопада 2019 року м. Київ № 640/10872/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шевченко Н.М.,

за участі секретаря судового засідання - Поліщук О.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження заяву про відвід судді Шевченко Н.М. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Служби безпеки України, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій та бездіяльності, визнання відсутності компетенції, зобов`язання вчинити дії,

за участі:

представника позивача - Надточиєвої А.П.,

представника відповідача 1 - Харчука Р.І.,

представника відповідача 2 - Дебди О.В.,

представника третьої особи - Бевза В.І.

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа №640/10872/19 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Служби безпеки України, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування розпорядження, зобов`язання вчинити дії.

Так, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

09.09.2019 суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 02.10.2019 на 11 год. 30 хв.

Також, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.10.2019 клопотання представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду в частині задоволено. Позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Служби безпеки України, виконуючого обов`язки голови Державного агентства автомобільних доріг України ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування розпорядження, зобов`язання вчинити дії залишено без розгляду в частині позовних вимог:

- визнання протиправним та скасування Розпорядження Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 №763-р про призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки Голови Державного агентства автомобільних доріг України (Укравтодор) до призначення в установленому порядку Голови зазначеного Агентства;

- зобов`язання Кабінету Міністрів України негайно звільнити ОСОБА_2 з посади виконуючого обов`язки голови Державного агентства автомобільних доріг України;

- визнання відсутності у ОСОБА_2 компетенції (повноважень) виконувати обов`язки Голови Державного агентства автомобільних доріг України;

- зобов`язання Служби безпеки України скасувати ОСОБА_2 допуск до державної таємниці.

28.10.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від представника ОСОБА_2 - Романчука Ярослава Васильовича надійшла заява про відвід судді Шевченко Н.М.

В підготовчому засіданні представник третьої особи підтримав заяву про відвід судді Шевченко Н.М.

Представник позивача вважає, що заява про відвід є необґрунтованою без посилання на конкретну норму Закону, яку на переконання представника ОСОБА_2. порушила суддя.

Представник відповідача 1 покладався на розсуд суду при вирішенні даного питання.

Представник відповідача 2 підтримала думку представників позивача та відповідача1.

Суд, дослідивши подану представником ОСОБА_2 заяву про відвід судді Шевченко Н.М., заслухавши думку учасників справи відносно даного відводу, дійшов висновку про його необґрунтованість.

Так, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Представником ОСОБА_2. наведені обставини, які, на його думку, є підставою для задоволення відводу судді Шевченко Н.М., зокрема те, що 23.10.2019 у підготовчому судовому засіданні суддею оголошено про надходження до суду заяви позивача про зменшення розміру позовних вимог, у засіданні оголошено технічну перерву та надано сторонам заяву позивача для ознайомлення. Представник ОСОБА_2 - Бевз В.І. ознайомився із заявою позивача та встановив, що до заяви додані тільки докази направлення заяви про зменшення розміру позовних вимог та додатків відповідачу 1 та відповідачу 2, при цьому ОСОБА_2 заява не направлялась.

Після технічної перерви судом поновлено засідання та вислухано думку сторін щодо поданої заяви, представником ОСОБА_2 . було заявлено клопотання про повернення такої заяви позивачу, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 47 КАС України.

Суд, заслухавши думку сторін у справі щодо заяви про зменшення розміру позовних вимог та залишення позовної заяви без розгляду в частині, видалився до нарадчої кімнати, після повернення з якої постановив ухвалу, якою задовольнив повністю заяву позивача про зменшення розміру позовних вимог, залишивши без розгляду частину позовних вимог, при цьому, як стверджує представник ОСОБА_2., клопотання про повернення вказаної заяви проігноровано судом.

Відповідно до ч.ч. 1, 7 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

На противагу вказаному, як одній із підстав для відводу судді Шевченко Н.М., заявленої представником ОСОБА_2 , суд зазначає про те, що подання заяви про залишення без розгляду позовних вимог є виключним правом позивача, яким і скористався ОСОБА_1. та подав в межах вимог ст. 47 КАС України дану заяву. Крім того, в обґрунтування такої заяви позивач зазначив про те, що до закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду розпорядженням від 25.09.2019 №829-р Кабінет Міністрів України звільнив ОСОБА_2 від виконання обов`язків Голови Державного агентства автомобільних доріг України, а отже, на переконання позивача, його вимоги до відповідача 3 - ОСОБА_2 були задоволені Урядом у позасудовий спосіб та, як наслідок, позивач не вважав за необхідне направити заяву про залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_2 .

Також однією з підстав для відводу представник ОСОБА_2. визначив те, що після постановлення ухвали про зменшення розміру позовних вимог судом залучено ОСОБА_2 як третю особу, однак судом не встановлено та не зазначено на чиїй стороні приймає участь третя особа, із самостійними вимогами чи ні, та не постановлено ухвалу про виключення ОСОБА_2 зі складу відповідачів.

З приводу вказаного доводу суд вважає за необхідне зазначити про те, що відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Таким чином, з огляду на вказану вище норму Закону, суд наголошує на тому, що Кодексом адміністративного судочинства не визначено обов`язку для суду встановлювати на чиїй стороні приймає участь у справі третя особа, а також із самостійними вимогами чи ні. Більше того, статтею 49 КАС України чітко передбачено, що позивач або відповідач у своїх заявах про залучення третіх осіб у справу має право визначити на чиїй стороні слід залучити третю особу до участі у справі або ж сама третя особа, заявляючи таке клопотання суду, може самостійно визначити на чиїй стороні її слід залучити.

Отже, вказані доводи, які на переконання представника ОСОБА_2. є грубим порушенням прав його довірителя, суд вважає необґрунтованими та такими, що аж ніяк не можуть слугувати підставою для відводу судді Шевченко Н.М., оскільки суд не зобов`язаний при постановленні ухвали про залучення до участі у справі третьої особи визначати на чиїй стороні залучено третю особу, так як Кодекс адміністративного судочинства України не покладає такого обов`язку на суд.

Наступним доводом представника ОСОБА_2 - Романчука Я.В., який на його переконання є підставою для відводу судді Шевченко Н.М. від розгляду адміністративної справи 640/10872/19 є не постановлення нею ухвали про виключення ОСОБА_2 як відповідача зі складу учасників справи, в обґрунтування такого доводу, представник послався на вимоги статті 48 КАС України.

Аналізуючи вказаний аргумент, суд вказує, що статтею 48 КАС України передбачено, що суд першої інстанції, встановивши, що з позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, може за згодою позивача та особи, якій належить право вимоги, допустити заміну первинного позивача належним позивачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Якщо позивач не згоден на його заміну іншою особою, то ця особа може вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про що суд повідомляє третю особу. Якщо позивач згоден на його заміну іншою особою, але така особа не згодна на участь у справі, суд залишає позовну заяву без розгляду, про що постановляється відповідна ухвала.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Отже, вказаною вище нормою КАС України не визначено та не передбачено такого процесуального документу як ухвала про виключення відповідача зі складу учасників справи.

Суд наголошує на тому, що позивач скористався своїм правом та подав заяву про залишення частини позовних вимог, які саме і були заявлені до відповідача 3 - ОСОБА_2 , без розгляду, таким чином вимоги до відповідача 3 відсутні.

Враховуючи вказане, суд вважає таку підставу для відводу судді необґрунтованою.

Також причинами для відводу судді Шевченко Н.М. від розгляду даної адміністративної справи представник ОСОБА_2 зазначає й те, що суд не забезпечив йому надання процесуального права, а саме подання письмових обґрунтованих заперечень, а невідкладно задовольнив заяву позивача про залишення частини позовних вимог без розгляду, оскільки така заява, на переконання представника третьої особи, подана із недотриманням процесу, а надання часу відповідачам для подання обґрунтованих заперечень унеможливило б її задоволення в майбутньому.

З огляду на вказане вище, суд зазначає про те, що відповідно до ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, звертає увагу на те, що нормами діючого законодавства не передбачено обов`язку для суду встановлювати певний строк для надання заперечень на усі процесуальні документи у справі, зокрема, заяву позивача про залишення без розгляду частини позовних вимог.

Також причинами для відводу судді Шевченко Н.М. від розгляду даної адміністративної справи представник ОСОБА_2 зазначає не розгляд суддею клопотання про залишення позову без руху та відкриття провадження за позовом із недоліками, про не повернення судом позову у зв`язку із пропуском звернення до суду та про не постановлення ухвали про відмову у відкритті провадження та не закриття провадження у справі, тим самим здійснивши, на переконання третьої особи, численні порушення процесу.

З огляду на вказане, суд зазначає наступне.

Завданнями підготовчого провадження у справах, що розглядаються за правилами загального позовного провадження, у відповідності п.п. 1-6 ч. 2 ст. 173 КАС України, є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 1 статті 179 КАС України установлено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно ч. 2 ст. 180 КАС України, у підготовчому засіданні суд з поміж інших питань з`ясовує, зокрема, чи бажають сторони вирішити спір шляхом примирення або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, заміну позивача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; роз`яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову; вирішує заяви та клопотання учасників справи; направляє судові доручення; встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; встановлює строк для подання пояснень третіми особами; встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (засідань) для розгляду справи по суті; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; вирішує питання про колегіальний розгляд справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно з ст. 183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, примирення сторін проводиться в порядку, встановленому статтями 189, 190 цього Кодексу.

Суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

19.07.2019 та 02.10.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від представника ОСОБА_2 - Романчука Я.В. надійшли клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку на звернення до суду та про закриття провадження у справі.

У підготовчому засіданні 02.10.2019 представник позивача просив суд відкласти розгляд даної справи, оскільки перед самим судовим засіданням йому стало відомо про те, що розпорядженням від 25.09.2019 №829-р Кабінет Міністрів України звільнив ОСОБА_2 від виконання обов`язків Голови Державного агентства автомобільних доріг України.

З огляду на вказані вище обставини, представник позивача зазначив про те, що частина його позовних вимог стосовно відповідача ОСОБА_2 не потребують судового захисту, оскільки були частково задоволені Кабінетом Міністрів України у позасудовий спосіб, у зв`язку з чим позивачу необхідно надати певний час для того, щоб скористатися своїм беззаперечним правом на зменшення розміру позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання.

Заслухавши вказане вище клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, думку учасників справи, суд оголосив перерву та надав позивачу час необхідний для підготування та подачі до суду відповідних процесуальних заяв.

Таким чином, ураховуючи, що у даній адміністративній справі триває підготовче засідання та суд не перейшов до розгляду справи по суті, суддею при постановлені ухвали про залишення позовної заяви без розгляду в частині, а також не розгляді заяв представника ОСОБА_2 про залишення адміністративного позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду та про закриття провадження у справі, за сукупності зазначених вище обставин, дотримано положення КАС України, яким регулюється розгляд справ у порядку загального провадження.

Також суд вважає за доцільне зазначити про те, ще вказані вище клопотання представника ОСОБА_2. будуть розглянуті судом у подальшому у підготовчому засіданні.

Стосовно помилкового, на думку представника ОСОБА_2., відкриття спрощеного провадження без виклику сторін та ігнорування призначення колегіального розгляду справи, суд зазначає наступне.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Служби безпеки України, виконуючого обов`язки голови Державного агентства автомобільних доріг України ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування розпорядження, зобов`язання вчинити дії.

При цьому, судом первинно при вирішенні питання щодо розгляду справи постановлено ухвалу проводити судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, застосовано процесуальні вимоги статті 12 КАС України.

Однак, у подальшому, 19.07.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від представника виконуючого обов`язки голови Державного агентства автомобільних доріг України ОСОБА_2 надійшло клопотання про перехід в загальне позовне провадження та колегіальний розгляд справи.

Також, 29.07.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, в обґрунтування якого позивач вказує на значний суспільний інтерес даної справи, а також на складність справи, обсяг та характер доказів у ній.

Також, 06.08.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від представника відповідача 1 надійшло клопотання про необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд, ознайомившись із вказаними вище клопотаннями, зважаючи на категорію та складність даної справи, постановив ухвалу від 09.09.2019, якою перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Стосовно призначення колегіального розгляду справи, суд зазначає про те, що частиною 1 статті 173 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі.

Відповідно до частини 1 статті 33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Частиною другою цієї статті визначено, що питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Разом з цим, відповідно до пункту 17 статті 180 КАС України суд у підготовчому засіданні вирішує питання про колегіальний розгляд справи.

З огляду на вказане, таке клопотання про призначення колегіального розгляду справи буде розглянуто судом у підготовчому засіданні.

Що стосується тверджень представника ОСОБА_2. щодо неупередженості судді Шевченко Н.М., суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини шостої статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Відповідно до положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпеченні незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Незалежність і недоторканність суддів гарантують статтями 126 і 129 Конституції України, якими встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні й підкоряються лише закону. Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначені умови виконання професійних обов`язків суддів та правові засоби, за допомогою яких забезпечується реалізація конституційних гарантій самостійності судів та незалежності суддів.

Зокрема, статтею 6 «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 №8 «Про незалежність судової влади» положення частини 2 статті 126 Конституції України про те, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку, зокрема, фізичних осіб.

Крім того, суд зазначає, що приписами частини 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З матеріалів справи убачається, що ухвалу про відкриття провадження у справі було отримано представником ОСОБА_2 . , а саму заяву про відвід подано до суду 28.10.2019.

Крім зазначеного вище, суд завертає увагу на те, що 14.11.2019 до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) суду від представника ОСОБА_2 - Романчука Я.В. надійшла ще одна заява про відвід судді Шевченко Н.М., в якій останній зазначає, що обґрунтування даного відводу є ідентичним з підставами, викладеними у первинній заяві.

Однак, представник ОСОБА_2. у своїй заяві від 14.11.2019 вказує також на те, що суд ігнорує його первинну заяву про відвід, не розглядаючи у дводенний строк.

З огляду на таке, суд зазначає, що відповідно до ч. 11 ст. 40 КАС України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Ураховуючи той факт, що заява про відвід судді була подана до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярії) Окружного адміністративного суду міста Києва за адресою:вулиця Петра Болбочана, 8, корпус 1, (головний корпус), однак головуючий суддя Шевченко Н.М., якій саме і було заявлено відвід у справі, знаходиться у корпусі суду за адресою: вул. В.Васильківська, 81-А, а тому для передачі заяви про відвід на розгляд вказаній судді потрібен був певний час.

Також, у період з 04.11.2019 по 08.11. 2019 суддя Шевченко Н.М. перебувала у щорічній відпустці, а з 11.11.2019 по 15.11.2019 офіційним наказом суду відряджена до Національної школи суддів України для проходження курсів підтримання кваліфікації суддів окружних адміністративних судів, у зв`язку з чим нею призначено розгляд заяви про відвід на 27.11.2019 про що було повідомлено представника ОСОБА_2. у засіданні 31.10.2019 під час розгляду клопотання про роз`яснення ухвали суду.

За таких обставин, відвід судді Шевченко Н.М. є необґрунтованим, інших підстав, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, щодо відводу судді позивачем не зазначено, та судом не встановлено.

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу визначений статтею 40 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, частиною 4 передбачено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України суд зупиняє провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та врахувавши вимоги частини четвертої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України вважає наявними підстави для зупинення провадження у справі до вирішення питання про відвід судді іншим складом суду.

Керуючись статтями 18, 31, 36, 39, 40, 236, 241 - 243, 248, 250, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

Заяви представника ОСОБА_2 - Романчука Ярослава Васильовича про відвід судді Шевченко Н.М. від 28.10.2019 та від 14.11.2019 вважати необґрунтованими.

Зупинити провадження у справі №640/10872/19 до вирішення питання про відвід судді.

Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передати заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала в частині необґрунтованості заявленого відводу окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Шевченко

Повний текст ухвали складено 27.11.2019.