Справа № 640/16366/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу комунального підприємства «Міський магазин» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року (суддя Арсірій Р.О.) у справі за позовом комунального підприємства «Міський магазин» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство «Міський магазин» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, у якому просило визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві № 137/19/10/26-3/2008/02/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 щодо комунального підприємства «Міський магазин» виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) у розмірі 1 806 300,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із ухвалою від 22 жовтня 2019 року про повернення позовної заяви, комунальне підприємство «Міський магазин» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подало апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі позивач зазначає, що ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 вересня 2019 року, якою позовну заяву залишено без руху отримано ним 28 жовтня 2019 року рекомендованим листом за ідентифікатором пошуку № 616 (належним чином засвідчена копія конверту додається), а тому ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року, якою позовну заяву повернуто позивачу є необґрунтованою та передчасною.

Від відповідача відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, так як відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків, а саме: шляхом подання до суду: оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом майнового характеру у розмірі 17 289,00 гривень (отримувач коштів - УК у Печерському районі/Печерський район, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, рахунок отримувача - 4021, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101); позовної заяви у кількості для суду та для учасників справи, в якій зазначити належного відповідача по справі.

Повертаючи позовну заяву позивачу з підстав, визначених п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, суд першої інстанції зазначив, що ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без руху отримана представником позивача 09.09.2019, про що свідчать дані повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення зі штриховим ідентифікатором №531 за результатами пошуку поштових відправлень на офіційному сайті Укрпошти, проте, вимоги ухвали від 04.09.2019 у строк, встановлений судом, на час прийняття ухвали про повернення позовної заяви позивачем не виконані, і будь-яких заяв, клопотань або телеграм від позивача щодо обставин виконання ухвали від 04.09.2019 про залишення позовної заяви без руху не надходило. При цьому, судом першої інстанції враховано, що ухвала розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає такі висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви передчасними, а оскаржувану ухвалу - протиправною, оскільки така винесена з порушенням норм процесуального права, з огляду на наступне.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Згідно ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день.

Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до ч. 6, 7, 11 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Так, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

Як зазначено вище, суд першої інстанції вважав встановленим факт отримання 09.09.2019 представником позивача ухвали про залишення позовної заяви без руху від 04.09.2019, про що ним зазначено в ухвалі про повернення позовної заяви від 22.10.2019. При цьому, судом здійснено посилання на доказ, який не може вважатися достовірним, а саме: результати пошуку поштових відправлень на офіційному сайті Укрпошти.

Такий доказ є суперечливим, оскільки не підтверджений відповідним зворотним повідомленням про вручення та суперечить іншим доказам, що містяться в матеріалах справи.

Так, матеріали справи не містять супровідного листа про направлення судом першої інстанції копії ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року, однак, при цьому, позивачем до апеляційної скарги додано копію такої ухвали, яка була направлена позивачу, яка містить дату її засвідчення суддею Арсірієм Р.О. - 24 вересня 2019 року.

Також, згідно відбитку штемпелю на конверті з ШКІ 616, в якому було направлено позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху - такий конверт направлено судом 27.09.2019 та отримано представником позивача - 28 жовтня 2019 року.

Крім того, щодо доводів суду першої інстанції про те, що ухвала про залишення позовної заяви без руху розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, то, як встановлено судом апеляційної інстанції така дійсно міститься в ЄДРСР, однак, надіслана вона судом не датою її прийняття - 04.09.2019, а надіслана судом 24.09.2019, зареєстрована 25.09.2019 та оприлюднена 25.09.2019.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що до Шостого апеляційного адміністративного суду 06.11.2019 від Окружного адміністративного суду м. Києва надійшов супровідний лист, відповідно до якого направлено для долучення до матеріалів справи, зокрема, рекомендоване повідомлення про вручення представнику позивача ухвали про залишення позовної заяви без руху, відповідно до якого таку ухвалу Дядик Н.А. (представник позивача) отримав 28.10.2019.

З огляду на вищезазначене, колегією суддів встановлено та підтверджується матеріалами справи, що копію ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 вересня 2019 року отримано представником позивача саме 28 жовтня 2019 року, а тому, останнім днем на усунення недоліків позовної заяви, відповідно до вимог такої ухвали, є 04.11.2019 (оскільки 02.11.2019 - субота, вихідний день).

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви, оскільки ухвалу про залишення без руху позовної заяви було отримано позивачем лише 28.10.2019, тобто вже після прийняття оскаржуваної ухвали про повернення позовної заяви.

Посилання ж в ухвалі суду першої інстанції на результати пошуку поштових відправлень на офіційному сайті Укрпошти, не є достатнім та достовірним доказом, та суперечить вимогам частини шостої статті 251 КАС України, а тому на момент постановлення оскаржуваної ухвали від 22.10.2019 не було достатніх та необхідних доказів, що підтверджували факт отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху та невиконання її вимог, у встановлений строк.

Відтак, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення адміністративного позову з формальних підстав унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, а відтак, наявні підстави для скасування ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року.

Отже, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

За змістом частини першої статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки судом першої інстанції порушено норми процесуального права, а також зважаючи на недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, вказане призвело до неправильного вирішення справи, що є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу комунального підприємства «Міський магазин» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року скасувати, а справу №640/16366/19 направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов