Справа № 640/21733/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 листопада 2019 року м. Київ № 640/21733/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

установив:

ОСОБА_1 через представника звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної міграційної служби України про:

- визнання протиправним та скасування рішення Державної міграційної служби України від 01 липня 2016 року.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту" передбачено, що для оскарження рішення про втрату статусу біженця в судовому порядку встановлюється 5-денний строк, який обчислюється з дня отримання такого рішення.

За приписами частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З урахуванням наведеного, для вирішення питання про правильність визначення судом дотримання строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід з`ясувати коли розпочався перебіг цього строку, чи дотримано позивачем строк звернення до суду, чи є підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

З позовної заяви та долучених до неї документів вбачається, що повідомлення про втрату статусу біженця, здійснене на підставі оскаржуваного рішення, позивач отримав 08 травня 2018 року, проте до суду звернувся лише 04 листопада 2019 року. Представником позивача до суду подане клопотання про поновлення строку звернення до суду, мотивоване поважністю причин пропуску строку звернення до суду, адже ОСОБА_1 не володіє державною мовою, не знає своїх прав та законів України, права останньому не роз`яснювалися, безоплатна правова допомога не надавалася, не було надано і перекладача. З урахуванням вищенаведених підстав, представник позивача просив поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Суд, розглянувши подане клопотання, зазначає, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після спливу таких строків відносини вважаються стабільними. Тобто, такий порядок з одного боку дисциплінує учасників відносин, а з іншого, гарантує сталість встановленого законом порядку.

З урахуванням викладеного, а також приймаючи до уваги характер правовідносин, які склалися між сторонами, необхідність легального перебування особи на території України та контроль уповноважених органів, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску звернення до суду з даним позовом, оскільки представником позивача наведено лише загальні обставини, які могли б розглядатися як поважні підстави позову, проте не надано жодних пояснень та доказів об`єктивної неможливості вчинення будь-яких дій, спрямований на захист порушеного права, у період з 08 травня 2018 року по 03 листопада 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України передбачено, що в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду з даним позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причин та наданням відповідних доказів.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак