Справа № 712/8988/18
Суддя: Пироженко (С.А.) С. А.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/9/19
Справа № 712/8988/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі - ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до заступник начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради ОЧЕРЕТНОГО Сергія Івановича(адреса: м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького 36), про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що постановою заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича №47 від 26 жовтня 2017 року її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КпАП України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 5 100 грн. Копію вказаної постанови вона отримала 25 липня 2018 року, що підтверджено супровідним листом № 5285-2 від 25 липня 2018 року.

В оскаржуваній постанові №47 від 26 жовтня 2017 року вказано, що відповідач по справі розглянув протокол №58 від 17.10.2017 року, акт перевірки №158 від 17.10.2017 року та припис №48 від 17.10.2017 року. Тобто саме ці документи стали підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності.

В даному випадку постанова винесена незаконно, так як справа про адміністративне правопорушення розглянута без її участі, без належного повідомлення про місце, час та дату розгляду даної справи. Відповідач всі дії вчинив без її участі і тільки через декілька місяців надав документи і в тому числі оскаржувану постанову.

Під час оформлення цих матеріалів головним спеціалістом Ткаченко В.1. був складений припис №48 від 17.10.2017 року, згідно якого їй необхідно було привести (невідомо що) до вимог чинного законодавства до 18 грудня 2017 року. Тобто до 18 грудня 2017 року відповідач взагалі не мав права складати протокол про адміністративне правопорушення і виносити постанову. Вищевказане свідчить про протиправність дій відповідача по справі та незаконність оскаржуваної постанови.

В акті перевірки №158 (без дати складення) вказано, що нею не виконано попередній припис і не надано дозвільних документів, що дають право на здійснення реконструкції житлової прибудови до будинку. Такі вимоги відповідача є незаконними. Оскільки на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 17 лютого 2009 року їй на праві приватної власності належить 19/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_3 . Вказане майно вона успадкувала після померлої матері ОСОБА_2 . А за даними технічного паспорта не існує ніякого самочинного будівництва. Тому вважає, що ніяких винних дій вона не вчинила. Жодного доказу того, що нею вчинено будь-яке адміністративне правопорушення не має, а подія адміністративного правопорушення - відсутня.

Вважає, що оскаржувана постанова є незаконною та винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права, а тому просить визнати її незаконною та скасувати, а також поновити строк на її оскарження.

В судовому засіданні адвокат позивача Топор І.О. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та заперечували проти їх задоволення. Крім того, подали відзив на адміністративний позов, в якому просили відмовити у задоволенні позову, в подальшому один із представників до суду не з`явився.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що постановою заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича №47 від 26 жовтня 2017 року ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КпАП України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 5 100 грн.

В постанові зазначено, що припис № 32 від 03.08.2017 року Управління ДАБК ЧМР виданий суб`єкту містобудування ОСОБА_3 щодо приведення до вимог чинного законодавства будівництва прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_3 не виконано. Дозвільних документів, що дають право проводити роботи з реконструкції шляхом прибудови до житлового будинку, не надано.

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 268 ч.1 КпАП України передбачені права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (Положення частини першої статті 268, за яким обмежується право на вільний вибір особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, як захисника своїх прав, крім адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи втратили чинність як такі, що є неконституційними на підставі Рішення Конституційного Суду N 13-рп/2000 ( v013p710-00 ) від 16.11.2000 року), де вказано, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 11 Постанови КМУ № 553 від 23.05.2011 року визначено права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності. щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

В своєму відзиві представник відповідача зазначив, що підставою для перевірки було звернення ОСОБА_4 від 06.06.2017 року щодо перевірки законності прибудови ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 .

На підставі направлення № 103 від 21 липня 2017 року для проведення позапланового заходу головним спеціалістом Управління здійснено вихід на об`єкт перевірки за вказаною адресою.

21 липня 2017 року на об`єкті перевірки ОСОБА_3 пред`явлено службове посвідчення та надано направлення для проведення позапланового заходу, з яким вона ознайомилася, про що свідчить її підпис на направленні.

ОСОБА_3 на перевірку були надані наступні документи: копію Свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_3 на домоволодіння по АДРЕСА_3 ; копію витягу про реєстрацію права власності від 14 квітня 2009 року; копію листа КП ЧООБТІ від 12 травня 2017 року; копію технічного паспорту від 13 листопада 2008 року; копію паспорту, довідка МСЕК та письмові пояснення ОСОБА_3 про здійснення нею добудови у 2016-2018 роках на підставі рішення міськвиконкому № 413 від 27 травня 1976 року. При цьому, вказане рішення на перевірку надано не було, у дописці у документах зазначено, що вказане рішення було надано ОСОБА_2 , а не ОСОБА_3 та не відповідає вимогам діючого законодавства.

Тому під час перевірки встановлено, що ОСОБА_3 розпочаті будівельні роботи з реконструкції шляхом прибудови до житлового будинку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 без документів дозвільного характеру (повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що дає право проводити такі роботи), що є самочинним будівництвом.

Тому були складені Акт № 103 від 03 серпня 2017 року, протокол про адміністративне правопорушення № 41 від 03 серпня 2017 року; припис № 32 від 03 серпня 2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, та в присутності ОСОБА_3 винесено постанову № 34 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої останню визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КпАП України та накладено штраф у сумі 4 250 грн. Вказану постанову ОСОБА_3 отримала особисто та сплатила штраф 11 серпня 2017 року.

Підставою для перевірки виконання вищевказаного припис був Наказ Управління № 15 04.10.2017 року та припис № 32 від 03.08.2017 року про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил виданого ОСОБА_3 .

На підставі наказу та направлення для проведення позапланового заходу від 04.10.2017 року № 158 головним спеціалістом Управління здійснено вихід на об`єкт перевірки: об`єкт будівництва прибудова до житлового будинку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

ОСОБА_3 на перевірку були надані наступні документи: копію довіреності; копію плану будинку № 133; копія рішення виконкому ЧМР № 1357 від 17.09.1958; копія технічного паспорту від 05.09.2017 року (після проведення перевірки та встановлення факту самочинного будівництва ОСОБА_5 ); копія висновку № 103/101.

Документів, що підтверджують виконання вимог припису № 32 від 03.08.2017 року (який не оскаржений, а отже чинний) на перевірку надано не було.

Отже, під час перевірки встановлено, що припис № 32 від 03.08.2017 року, щодо приведення до вимог чинного законодавства будівництва прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_3 не виконано. Дозвільних документів, що дають право проводити роботи реконструкції шляхом прибудови до житлового будинку не надано, що є порушенням ст. 188-42 КпАП України.

Відповідно до направлення на перевірку та наказу матеріали перевірки складені 17.10.2017 року в останній день перевірки, а саме: Акт № 158; протокол № 58 про адміністративне правопорушення від 17.10.2017 року стосовно ОСОБА_3 із зазначенням дати, часу та місця розгляду справи адміністративне правопорушення, а саме о 10-00 год. 26.10.2017 року в Управлінні; припис № 48 від 17.10.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм.

Відповідач у своєму відзиві вказує, що оскільки на підписання матеріалів перевірки ОСОБА_3 , яка була належним чином повідомлена про проведення перевірки, не з`явилась, матеріали перевірки були надіслані рекомендованим листом поштовим зв`язком. 26.10.2017 року були розглянуті матеріали справи та винесена постанова № 47 по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 у зв`язку з невиконанням вимог припису № 32 від 03.08.2017 року щодо приведення до вимог чинного законодавства будівництва добудови до житлового будинку по АДРЕСА_3 не виконано. Дозвільних документів, що дають право проводити роботи з реконструкції шляхом прибудови до житлового будинку не надано та накладено штраф у сумі 5 100 грн., передбачений ч. 1 ст. 188-42 КпАП України. Оскільки ОСОБА_3 на розгляд справи не з`явилась, постанова була надіслана поштою рекомендованим листом.

Позивач вказує, що справа про адміністративне правопорушення розглянута без її участі, без належного повідомлення про місце, час та дату розгляду даної справи. Відповідач всі дії вчинив без її участі і тільки через декілька місяців надав документи і в тому числі оскаржувану постанову, що підтверджується листом № 5285-2 від 25 липня 2018 року. Під час оформлення цих матеріалів головним спеціалістом Ткаченко В.1. був складений припис №48 від 17.10.2017 року, згідно якого їй необхідно було привести (невідомо що) до вимог чинного законодавства до 18 грудня 2017 року. Тобто до 18 грудня 2017 року відповідач взагалі не мав права складати протокол про адміністративне правопорушення і виносити постанову.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п. 13 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним, уповноважена посадова особа, що складає протокол, робить про це відповідну примітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку № 244).

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та за його наслідками отримувати Акт перевірки та протокол, а також надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Суд вважає, що відповідачем не дотримано вищенаведених положень Порядку № 244, зокрема в частині виконання обов`язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз`яснення прав та обов`язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, в результаті чого позивач був позбавлений можливості реалізувати надані законодавством права, передбачені п. 13 Порядку.

Приписи п. 18 Порядку № 244 визначають, що справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Відповідно до пп.2 п. 17 Порядку № 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи.

Згідно п. 20 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, в тому числі, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи.

Аналіз наведених норм права свідчить, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, неявка такого суб`єкта не перешкоджає розгляду справи. Проте, особа, що її розглядає зобов`язана упевнитись у тому, що такого суб`єкта повідомлено про час та місце розгляду справи, встановити наявність клопотань у такого суб`єкта, вивчити заперечення за наявності, з`ясувати чи мало місце правопорушення та чи винний конкретний суб`єкт містобудування у вчиненні такого правопорушення.

Посилання представника відповідача у відзиві на ту обставину, що позивач був належним чином та завчасно повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення особисто, суд оцінює критично, оскільки такі відомості представником відповідача до суду не надано.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, судом достовірно встановлено, що позивач про час і місце розгляду справи про притягнення до відповідальності повідомлений не був, в результаті чого позивача було позбавлено права бути присутнім під час розгляду справи, надати відповідачу свої доводи та пояснення стосовно інкримінованого йому правопорушення. Отже, суд погоджується з позицією позивача щодо порушення його прав, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначених ст. 268 КпАП України.

Крім того, позивач вказує, що ніяких винних дій вона не вчинила, а подія адміністративного правопорушення - відсутня. Так, в акті перевірки №158 (без дати складення) вказано, що нею не виконано попередній припис і не надано дозвільних документів, що дають право на здійснення реконструкції житлової прибудови до будинку. Однак, вважає такі вимоги відповідача незаконними. Оскільки на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 17 лютого 2009 року ОСОБА_3 на праві приватної власності належить 19/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_3 . Вказане майно вона успадкувала після померлої матері ОСОБА_2 . Згідно рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради депутатів трудящих № 413/10-4 від 27 травня 1976 року «Про дозвіл добудови корисної площі до існуючих будинків» у зв`язку з необхідністю збільшення корисної площі для поліпшення санітарних умов домоволодінь, дозволено ОСОБА_2 добудову корисної площі до частини будинку, яка належить їй по АДРЕСА_3 .

Відповідач вважає, що вказане рішення не є дозвільним документом на здійснення будівництва, оскільки він виданий не на ім`я ОСОБА_3 , а добудова здійснена нею в 2016-2018 роках.

При дослідженні в судовому засіданні інвентарної справи на будинок АДРЕСА_3 , наданої до суду представником КП ЧООБТІ, встановлено, що за даними технічної інвентаризації домоволодіння станом на 05 вересня 2017 року самочинне будівництво відсутнє.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надано відзив проти позовних вимог, проте вони ніяким чином не спростовують доводи позивача.

Чинним законодавством України встановлено спеціальні строки звернення до суду.

У разі порушення цього строку судам слід застосовувати приписи статті 123 КАС України, за якими адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд погоджується, з позицією позивача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом з поважних причин, виходячи з наступного.

Оскільки, як вказано вище, відповідач належним не повідомив позивача про дату час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, здійснив розгляд вказаної справи за відсутності позивача та не направив позивачу копію оскаржуваної постанови, позивач фактично отримав копію цієї постанови лише 25 липня 2018 року, у зв`язку з чим, не мав можливості своєчасно реалізувати своє процесуальне право на її оскарження.

Відповідачем жодним чином не підтверджено відомостей про фактичне отримання позивачем копії оскаржуваної постанови раніше, оскільки направлення копії постанови засобами поштового зв`язку, не є підтвердженням цього факту.

Тому суд вважає, строк звернення з позовом до суду таким, що пропущений з поважних причин.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача підлягають до задоволення.

Отже, судом було встановлено, що під час складання постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем були порушені вимоги ст. ст. 268, 283 КпАП України. Крім того, дослідивши надані позивачем докази суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки в матеріалах справи відсутні підтверджуючі дані про вчинення даного правопорушення. За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає до скасування, а справа про адміністративне правопорушення - до закриття, що передбачено п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-74, 122, 242-244, 250, 262, 286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Поновити ОСОБА_3 строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення № 47 від 26 жовтня 2017 року.

Постанову заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради № 47 від 26 жовтня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КпАП України відносно ОСОБА_3 - скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня його проголошення в порядку визначеному ч. 4 ст. 286 та ст. 297 КАС України.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Повний текст судового рішення складено 02 грудня 2019 року.