Справа № 480/1728/19
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 листопада 2019 року

Київ

справа №480/1728/19

адміністративне провадження №К/9901/32672/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Усенко Є.А.,

суддів: Гімона М.М., Гусака М.Б.,

розглянув матеріали касаційної скарги Сумської митниці ДФС на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 02.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 02.07.2019, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019, адміністративний позов задоволено: визнано протиправними та скасовано рішення від 06.03.2019 №UA805180/2019/000038/2 про коригування митної вартості товару та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA805180/2019/00092.

Сумська митниця ДФС подала до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 02.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, у якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права просить скасувати зазначені судові рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом (частина третя статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною першою статті 13 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.

Пунктом 5 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд касаційної інстанції може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо: 1) Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання правильного застосування норми права, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення у відповідності з таким висновком; або 2) правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 27.05.2019 відкрито провадження у цій адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Задовольняючи позов, суд першої апеляційної інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив із встановлених у справі обставин щодо підтвердження позивачем задекларованої за основним методом (за ціною договору) митної вартості імпортованого товару (легкового автомобіля марки «Mazda», модель CX3, 2015 року випуску; бувшого у користуванні) на рівні 480 CAD (канадських доларів) документами: документом, що підтверджує фактурну вартість автомобіля («Bill of Sale» купча) від 28.12.2018 актом про проведення огляду від 25.02.2019, згідно з яким задня частина автомобіля пошкоджена; технічним паспортом від 30.11.2018; коносаментом від 04.01.2019; довідкою про вартість перевезення від 20.02.2019; висновком спеціаліста від 01.03.2019; листом фірми «RigaMotors Іnс» від 14.02.2019.

Суд встановив, що підставою для коригування задекларованої позивачем митної вартості автомобіля із застосуванням другорядного методу (за ціною ідентичних товарів) слугувало спрацювання автоматизованої системи управління ризиками (профіль ризику 105-2 "Вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел. Обов`язкове залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення митної вартості за VIN-кодом: НОМЕР_1 , валюта - USD, вартість - 14550").

Застосувавши норми статті 53 Митного кодексу України, суди попередніх інстанцій зробили висновок, що спрацювання автоматизованої системи управління ризиками не є достатньою підставою для витребування Митницею додаткових документів та коригування митної вартості.

В рішенні Митниці про коригування митної вартості не зазначено, в чому полягає необ`єктивність та/чи недостатність поданих позивачем на підтвердження задекларованої митної вартості документів. Так само в судовому процесі митниця не надала доказів на спростування змісту цих документів.

Крім того, визначення Митницею митної вартості за ціною щодо ідентичних товарів було здійснено не в порядку, визначеному статтею 59 Митного кодексу України, а на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 12.12.2018 №1077 "Про затвердження Тимчасового порядку виконання митних формальностей під час здійснення митного оформлення транспортних засобів для їх вільного обігу на митній території України та внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 №1388 і від 04.06.2007 №795".

Разом з тим, суд встановив, що ця постанова не поширюється на задекларований автомобіль з огляду на дати його ввезення на митну територію України та режим митного оформлення.

Правильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права до встановлених обставин є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

З огляду на викладене наявні підстави для визнання касаційної скарги необґрунтованою та для відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтею 248, пунктом 5 частини першої, пунктом 2 частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Сумської митниці ДФС на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 02.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко

М.М. Гімон

М.Б. Гусак ,

Судді Верховного Суду