Справа № 160/7013/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 листопада 2019 року Справа № 160/7013/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кучми К.С.
при секретарі судового засідання Чорній М.В. за участю:
представника позивача Касьяна О.В.
представника відповідача Любінецької Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовом Комунального підприємства Дніпроводоканал Дніпровської міської ради до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною бездіяльності та стягнення збитків, -
25.07.2019 року позивач звернувся до адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у формі необґрунтованого зволікання з прийняттям рішення про встановлення тарифів для КП «Дніпроводоканал» ДМР на послуги централізованого водопостачання та водовідведення на 2019 рік у законодавчо встановлений строк;
- стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфе рах енергетики та комунальних послуг на користь КП «Дніпроводоканал» ДМР кошти на відшкодування збитків, заподіяних у зв`язку із бездіяльністю НКРЕКП щодо прий няття рішення про встановлення тарифів для підприємства на послуги централізованого водопостачання та водовідведення на 2019 рік у розмірі 22 903 500 грн. (двадцять два мільйони дев`ятсот три тисячі п`ятсот грн.).
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що 15.05.2018 р., з метою встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2019 рік, КП «Дніпроводоканал» ДМР було проведено відкрите обговорення цього питання, про що складений протокол. Надалі, за встановленою законом Процедурою, позивачем на адресу НКРЕКП була направлена заява про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення від 17.05.2018 р., яка отримана останнім 18.05.2018 р. Також, 19.07.2018 р., з метою встановлення тарифів на централізоване постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) на 2019 рік, підприємством було проведено відкрите обговорення цього питання, про що був складений протокол. Позивачем на адресу відповідача була направлена заява про встановлення тари фів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) від 30.07.2018 р., яка отримана останнім 01.08.2018 р. Натомість, у встановлені законом строки розгляду заяв (30 календарних днів) жодних листів, у тому числі щодо проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, а також щодо отримання додаткових письмових обґрунтувань чи пояснень щодо заяв КП «Дніпроводоканал» від НКРЕКП не надходило. Таким чином, внаслідок необґрунтованого зволікання з прийняттям рішення про встановлення тарифу для позивача на послуги централізованого водопостачання та водовідведення на 2019 рік у законодавчо встановлений строк позивач просив суд визнати бездіяльність відповідача, протиправною.
Позивач також зазначив, що КП «Дніпроводоканал» у заяві про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення від 17.05.2018 р. вих.№4697/13-14 просило вста новити тарифи для підприємства на 2019 рік. У свою чергу, тарифи для підприємства не були встановлені з 01.01.2019 р., а лише 11.06.2019 р. НКРЕКП була винесена Постанова «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141» № 1004, в якій були встановлені наступні тарифи для КП «Дніпроводоканал» ДМР: на централізоване водопостачання - для споживачів, які не є суб`єктам-господарювання - 8,40 грн. за 1 куб.м. (без податку на додану вартість); для споживачів, які є суб`єктами господарювання - 3,59 грн. за 1 куб.м. (без податку на додану вартість). На централізоване водовідведення - для споживачів, які не є суб`єктами господарювання - 5,65 грн. за 1 куб.м. (без податку на додану вартість); для споживачів, які є суб`єктами господарювання - 2,83 грн. за 1 куб.м. (без податку на додану вартість). Так, за період з 01 січня по 01 червня 2019 року КП «Дніпроводоканал» були заподіяні збитки у зв`язку із бездіяльністю НКРЕКП щодо розгляду тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2019 рік, у розмірі 22 903 500 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.08.2019 року було відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання, після усунення недоліків позивачем своєї позовної заяви.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та з урахуванням відповіді на відзив на позовну заяву.
Представник відповідача пред`явлені позовні вимоги не визнала та зазначила, що прийняттю рішень НКРЕКП про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення відповідно до Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017 р. № 866, передує проведення відкритих обговорень проектів постанов НКРЕКП про встановлення тарифів, в ході яких зацікавлені особи надають зауваження та пропозиції. В даному випадку, важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювана є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Впродовж періоду з травня 2018 р. по сьогодні для КП «Дніпроводоканал» було затверджено відповідні тарифи, зокрема: постанова НКРЕКП від 11.06.2019 р. № 1004 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141»; постанова НКРЕКП від 04.09.2018 р. №957 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141». Крім того, 23.08.2019 р. на засіданні НКРЕКП, що проводилось у формі відкритого слухання, було схвалено та в подальшому оприлюднено на офіційному вебсайті НКРЕКП з метою одержання зауважень і пропозицій проект постанови НКРЕКП «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141» щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, зокрема, КП «Дніпроводоканал». Таким чином, очевидною є відсутність протиправної поведінки відповідача при прийнятті тарифів для позивача, з прийняттям яких КП «Дніпроводоканал» пов`язує спричинення недоотриманого доходу. Вищевказане беззаперечно підтверджує, що позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльність НКРЕКП заявлені позивачем із значним пропуском строків, передбачених положеннями статті 122 КАС України, а вимога про стягнення з відповідача збитків у розмірі 22 903 500 грн. є необґрунтованою та такою, що не підтверджена належними та допустимими доказами та заявлена за відсутності причинно-наслідкового зв`язку, що дає підстави для відмови у задоволені позову в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
КП «Дніпроводоканал» є ліцензіатом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, тому тарифи на централізоване водопостачання та водовідведення та тарифи на послуги з централі зованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо-будинкових систем) для позивача встановлює саме відповідач.
В судовому засіданні встановлено, що 15.05.2018 р., з метою встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2019 рік, КП «Дніпроводоканал» ДМР було проведено відкрите обговорення цього питання. За результатом проведення відкритих слухань був складений протокол відкритого обговорення від 15.05.2018 р. Позивачем на адресу відповідача була направлена заява про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення від 17.05.2018 р. вих. № 4697/13-14. Про отримання відповідачем даної заяви свідчить штамп вхідної кореспонденції НКРЕКП з датою - 18.05.2018 р. вх. № Т251/18. По суті даної заяви КП «Дніпроводоканал» просило розглянути питання щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водо відведення на 2019 рік.
19.07.2018 р., з метою встановлення тарифів на централізоване постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) на 2019 рік, КП «Дніпроводоканал» було проведено відкрите обговорення цього питання. За результатом проведення відкритих слухань був складений протокол відкритого обговорення від 19.07.2018 р. Позивачем на адресу відповідача була направлена заява про встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) від 30.07.2018 р. вих. № 7713/13-14. Про отримання відповідачем даної заяви свідчить штамп вхідної кореспонденції НКРЕКП з датою - 01.08.2018 р. вх. № Т-410/18. По суті даної заяви КП «Дніпроводоканал» просило розглянути питання щодо встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з вико ристанням внутрішньобудинкових систем) на 2019 рік.
11.06.2019 р. НКРЕКП була прийнята Постанова «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141» № 1004.
Позивач пов`язує порушення своїх прав з тим, що саме у 30-ти денний термін НКРЕКП ніяким чином не відреагувала на зазначені вище заяви КП «Дніпроводоканал», чим, на його переконання вчинила бездіяльність, не виконавши вимоги пункту 33 Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затвердженої постановою НКРЕКП від 24.03.2016 р. № 364. Тому позивач й просив суд стягнути з відповідача на його користь кошти на відшкодування збитків, заподіяних у зв`язку із бездіяльністю НКРЕКП щодо прий няття рішення про встановлення тарифів для КП «Дніпроводоканал» ДМР на послуги централізованого водопостачання та водовідведення на 2019 рік у розмірі 22 903 500 грн.
Суд вважає, що позивачем не пропущений шестимісячний строк звернення з позовом до адміністративного суду, визначений ст.122 КАС України, з огляду на таке.
Як було зазначено вище, позивачем на адресу відповідача була направлена вперше заява про встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) 17.05.2018 р. 11.06.2019 р. НКРЕКП була прийнята Постанова «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141» № 1004. Постанова офіційно була опублікована в газеті «Урядовий кур`єр» від 20.06.2019 р. № 14 та на офіційному сайті НКРЕКП 12.06.2019 р. Позивач зазначав, якщо відповідач до прийняття постанови про затвердження нового тарифу не призначає експертизи розрахунків або не звертається за отриманням додаткових письмових обґрунтувань, ліцензіат не володіє інформацією, який саме розмір тарифу буде затверджено комісією. Таким чином, саме з моменту офіційної публікації (12.06.2019 р.) Постанови НКРЕКП від 11.06.2019 р. № 1004 КП «Дніпроводоканал» ДМР дізналося про порушення своїх прав. Отже саме з цієї дати починається перебіг строку та позивач звернувся до суду з даним позовом - 25.07.2019 року, що підтверджується штемпелем суду на примірнику його позовної заяви.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відповідно ст.10 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» визначено, що тарифи на комунальні послуги суб`єктів господарювання природних монополій та суб`єктів господарювання на суміжних ринках повинні забезпечувати відшкодування всіх економічно обґрунтованих планових витрат на їх виробництво з урахуванням планового прибутку.
Так, механізми формування тарифів на зазначені послуги для ліцензіатів НКРЕКП визначені Порядком формування тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, затвердженим постановою НКРЕКП від 10.03.2016 р. № 302 (далі - Порядок №302) та Порядком формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженим постановою НКРЕКП від 10.03.2016 р. №303.
Процедурою № 364 та Процедурою встановлення тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженою постановою НКРЕКП від 15.01.2015 р. № 13, визначено умови та порядок встановлення, зміни тарифів на зазначені послуги.
Абзацом 1 пункту 1.10 розділу І Порядку №302 встановлено, що якщо протягом звітного періоду через дію обставин, що не залежать від ліцензіата, виникли різниця між фактичними витратами на оплату праці, зі сплати податків, зборів, платежів, на придбання води в інших суб`єктів господарювання та/або очищення власних стічних вод іншими суб`єктами господарювання, на придбання електричної та теплової енергії, природного газу, що використовуються для технологічних та господарських потреб ліцензіата, і відповідними врахованими в тарифах витратами на цей період, а також втрати від курсової різниці по запозиченнях (кредитах, позиках), НКРЕКП ураховує компенсацію такої різниці та цих втрат шляхом включення їх до тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення планованого періоду або зменшує ці тарифи на суму додаткового доходу за кожним видом ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у звітному періоді у визначеному відповідно до цього Порядку розмірі.
Відповідно до пункту 1.14 Порядку № 302 ліцензіат може претендувати на компенсацію відповідно до вимог пунктів 1.10-1.13 цієї глави лише за звітний період.
Таким чином, норми Порядку № 302 передбачають відшкодування витрат ліцензіатів, що виникають, зокрема, протягом періоду розгляду НКРЕКП розрахунків тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення.
НКРЕКП на основі зазначених нормативно-правових актів забезпечує виконання вимог законодавства України в частині встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, з урахуванням покриття всіх економічно обґрунтованих витрат з виробництва та надання даних послуг.
Що стосується обраного позивачем способу захисту порушеного права, суд зазначає наступне.
Відповідач у відзиві на позовну заяву, а його представник в судовому засіданні зазначали, що компенсація витрат КП «Дніпроводоканал» ДМР буде врахована НКРЕКП при наступному встановленні тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення підприємству,а тому відсутня бездіяльність з боку останнього. Надані КП «Дніпроводоканал» заяви та розрахунки тарифів з підтвердними матеріалами і документами на встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення, послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) на 2019 рік опрацьовувались фахівцями НКРЕКП на відповідність вимогам чинного законодавства, проводилась уточнююча робота стосовно окремих статей витрат планових тарифів, здійснювався розгляд додаткових обґрунтувань та пояснень підприємства. Так, з цією метою НКРЕКП було ініційовано проведення 11.10.2018 р. та 27.03.2019 р. робочих груп за участі представників КП «Дніпроводоканал». Прийняттю рішень НКРЕКП про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення відповідно до Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017 р. № 866, передує проведення відкритих обговорень проекти постанов НКРЕКП про встановлення тарифів, в ході яких зацікавлені особи надають зауваження та пропозиції. Щодо заподіяння позивачу збитків, відповідач категорично не згодний із заявленими вимогами, оскільки вирішення питання встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення (з урахуванням положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 р. № 2189-VIII) відноситься до внутрішньої компетенції державного органу (дискреційних повноважень), у зв`язку з цим у суду відсутні підстави для задоволення вимог адміністративного позову. Так як суд не може перебирати на себе компетенцію державного органу шляхом зобов`язання вчинити вищевказані дії.
Відповідно до статті 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.
Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Підставою для притягнення державного органу до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою.
Отже, зі змісту вищезазначених норм вбачається, що відшкодування шкоди, завданої органом державної влади при здійсненні ним своїх владних повноважень, можливе лише за наявності такого елементу складу цивільного правопорушення, як протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду.
Судом також встановлено, що впродовж періоду з травня 2018 по теперішній час для КП «Дніпроводоканал» ДМР було затверджено відповідні тарифи, зокрема:
- постанова НКРЕКП від 11.06.2019 р. № 1004 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141»;
- постанова НКРЕКП від 04.09.2018 р. №957 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141».
Таким чином, вбачається відсутність протиправної поведінки НКРЕКП при прийнятті тарифів для позивача, з прийняттям яких КП «Дніпроводоканал» пов`язує спричинення недоотриманого доходу.
Відтак, заявлена до відшкодування сума не є шкодою/збитками, які можуть бути відшкодовані в порядку статей 22, 1166, 1173 ЦК України.
Так, у пункті 50 рішення у справі «Грабчук проти України» від 21.09.2006 (заява №8599/02) ЄСПЛ зазначив, що з огляду на відсутність причинного зв`язку між встановленим порушенням та заявленою матеріальною шкодою Суд відхиляє цю вимогу.
Враховуючи викладене вище, відсутні всі елементи складу цивільного правопорушення, як умова відшкодування шкоди на користь КП «Дніпроводоканал» ДМР.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів правомірність своїх дій. Натомість, позивачем не доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає за можливе у задоволенні позову відмовити з викладених вище підстав.
Відповідно до ст.139 КАС України, суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, враховуючи, що у задоволенні позову позивачу відмовлено, тому понесені ним судові витрати не відшкодовуються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд, -

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення складений 22.11.2019 року.

Суддя К.С. Кучма