Справа № 520/12332/19
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

29 листопада 2019 р. Справа № 520/12332/19
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Острицький Андрій Олегович, який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 77 % грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року і з 01.01.2019 року та у зменшенні розміру пенсії з надбавками ОСОБА_1 за рахунок виплати лише 50% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року з 01.01.2018 року та за рахунок виплати лише 75% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року з 01.01.2019 року протиправними;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію у розмірі 77 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року і з 01.01.2019 р. та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., здійснити виплату ОСОБА_1 суму недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 01.01.2019 року однією сумою, з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 01.01.2019 р. розрахувавши її розмір за методикою відповідно ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати», виконати рішення суду протягом тридцяти днів, з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судом встановлено, що позивач при зверненні до суду:

- не надав до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі ще на суму 768,40 грн..

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та надано термін для усунення недоліків позовної заяви, протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Представником позивача 21.11.2019 року подано до канцелярії суду заяву з підстав усунення недоліків які встановлені в ухвалі суду від 20.11.2019 року.

В обґрунтування заяви представник позивача зазначив, що зі змісту позову ОСОБА_1 , вбачається, що останнім заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, за яку і був сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн., а не дві, як визначено ухвалою від 20.11.2019 року по справі №520/12332/19. Окрім того, представник позивача посилався на постанову Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 12.11.2019 року по справі №640/21330/18.

Так, судом встановлено, що позовну заяву подано з позовними вимогами в наступній редакції:

- (1 вимога) визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 77 % грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року і (2 вимога) з 01.01.2019 року та у зменшенні розміру пенсії з надбавками ОСОБА_1 за рахунок виплати лише 50% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року з 01.01.2018 року та за рахунок виплати лише 75% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року з 01.01.2019 року протиправними;

- (похідна вимога від першої вимоги) зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію у розмірі 77 % грошового забезпечення з 01.01.2018 року і (похідна вимога від другої вимоги) з 01.01.2019 р. та з урахуванням 100 % суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 р. з 01.01.2018 р., здійснити виплату ОСОБА_1 суму недоплаченої частини основного розміру пенсії з 01.01.2018 року та з 01.01.2019 року однією сумою, з нарахуванням і виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.01.2018 року і з 01.01.2019 р. розрахувавши її розмір за методикою відповідно ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати», (клопотання) виконати рішення суду протягом тридцяти днів, з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

При цьому, частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Матеріалами справи підтверджено (квитанція №6556 від 18.11.2019 року), що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн..

Однак, як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є дві вимоги немайнового характеру, а отже сума судового збору становить 1536,80 грн., при цьому судовий збір сплачено тільки за одну вимогу немайнового характеру.

Суд вважає за необхідне зазначити, що попри зовнішній формальний вираз і словесну схожість з викладом вимог, що утворюють предмет спору, форма й виклад прохання позивача в частині "виконати рішення суду протягом тридцяти днів, з дня набрання судовим рішенням законної сили", не є позовними вимогами про захист порушеного справа, оскільки не стосуються суті спірних правовідносин, а питання організації й порядку виконання судового рішення, які за своєю юридичною природою і видовою ознакою є похідними рішеннями у порівнянні із рішеннями, що ухвалюються по суті спору.

При цьому, посилання представника позивача на постанову Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 12.11.2019 року по справі №640/21330/18 про те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією позовною вимогою є необґрунтованим, оскільки всі позовні вимоги ОСОБА_1 , не можна вважати однією позовною вимогою.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

З огляду на викладене, суд вважає усунення недоліків позовної заяви здійснено позивачем неналежним чином тобто не у повному обсязі.

Ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 року отримана уповноваженою особою позивача 23.11.2019 року, що підтверджується повідомлення про вручення поштового відправлення.

Станом на 29.11.2019 року, у строк достатній для усунення недоліків, з урахуванням вимог ухвали від 20.11.2019 року, позивач їх не усунув.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.5, 169, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Супрун Ю.О.