Справа № 545/3202/16-а
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2019-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

29 листопада 2019 року

Київ

справа №545/3202/16-а

адміністративне провадження №К/9901/33511/18, №К/9901/33509/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 545/3202/16-а

за позовом ОСОБА_1 до Інспектора патрульної поліції роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Полтава Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткаченка Дмитра Володимировича, третя особа Департамент патрульної поліції у м. Полтаві про скасування постанови про адміністративне правопорушення

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду 10 липня 2017 року, постановлену суддею Зеленським В.В.,

та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду 17 жовтня 2017 року, постановлену у складі колегії суддів: головуючого судді - Шевцової Н.В., суддів: Мінаєвої О.М., Макаренко І.Т.,

УСТАНОВИВ:

Суть спору.

Постановою Полтавського районного суду Полтавської області від 11 травня 2017 року відмовлено в повному обсязі в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Інспектора патрульної поліції роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Полтава Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткаченка Дмитра Володимировича (далі - відповідач), третя особа Департамент патрульної поліції у м. Полтаві про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

На зазначену постанову суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Короткий зміст рішень суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху з підстав її невідповідності статті 187 КАС України та наданий строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду 10 липня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського районного суду Полтавської області від 11 травня 2017 року у справі № 545/3202/16-а за позовом ОСОБА_1 до Інспектора патрульної поліції роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Полтава Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткаченка Дмитра Володимировича, третя особа Департамент патрульної поліції у м. Полтаві про скасування постанови про адміністративне правопорушення повернуто заявнику на підставі частини 3 статті 189 та частини 3 статті 108 КАС України.

Повертаючи апеляційну скаргу апелянту, суд апеляційної інстанції вказав, що на момент постановлення ухвали, позивачем не були виконані вимоги ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року.

04 серпня 2017 року на адресу Харківського апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2017 року відкрито провадження за заявою позивача про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року у справі № 545/3202/16-а.

02 жовтня 2017 року на адресу Харківського апеляційного адміністративного суду надійшов лист Полтавського районного суду Полтавської області про повернення цієї справи для направлення на адресу Вищого адміністративного суду України на виконання ухвали Вищого адміністративного суду України від 15 вересня 2017 року про відкриття провадження у справі № 545/3202/16-а.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду 17 жовтня 2017 року зупинено провадження у справі № Н/879/11/17 за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року по справі № 545/3202/16-а до розгляду Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року у справі № 545/3202/16-а за позовом ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції роти №3 батальйону Управління патрульної поліції в м. Полтава Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Ткаченка Дмитра Володимировича, третя особа Департамент патрульної поліції у м. Полтаві, про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ухвалу суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що провадження у справі підлягає зупиненню до розгляду Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух у касаційній інстанції.

04 серпня 2017 року до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 про скасування ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року з підстав порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року про залишення апеляційної скарги без руху апелянт не отримував. Констатує, що підпис особи, яка отримала поштове відправлення в рекомендованому повідомленні з днем проставлення відмітки про вручення судового рішення 15 червня 2017 року, не належить скаржнику. Зазначену ухвалу виявлено в його поштовій скринці 23 червня 2017 року. В обґрунтування вказує, що з 15 червня 2017 року по 24 червня 2017 року перебував у відрядженні про що свідчить довідка з місця роботи. Також апелянт звертає увагу на ту обставину, що 26 червня 2017 року ним направлено на адресу Харківського апеляційного адміністративного суду документи на виконання вимог зазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Зазначені документи повернуто апелянту супровідним листом від 11 липня 2017 року разом з апеляційною скаргою та ухвалою суду апеляційної інстанції. Отже, скаржник вважає, що ним виконано вимоги ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року, проте суд апеляційної інстанції не взяв до уваги зазначену обставину.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 15 вересня 2017 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року.

09 листопада 2017 року до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 про скасування ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року з підстав порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що статтею 156 КАС України визначено виключний перелік підстав для зупинення судом провадження у справі, відповідно до якого зупинення провадження у справі до розгляду касаційної скарги не передбачено. Клопотань про зупинення провадження у справі 545/3202/16-а ні сторони, ні третя особа не заявляли. Отже, судом апеляційної інстанції при постановлені оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 13 грудня 2017 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі - Закон № 2147-VІІІ).

Статтею 327 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції вищевказаного Закону обумовлено, що судом касаційної інстанції в адміністративних справах є Верховний Суд.

У зв`язку із початком роботи Верховного Суду, на виконання підпунктів 1, 7 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України матеріали касаційної скарги передано до Верховного Суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

05 березня 2018 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Шарапа В.М., судді Бевзенко В.М., Данилевич Н.А.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, який здійснено на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 06 червня 2019 року №638/0/78-19 у зв`язку із зміною спеціалізації та введенням до іншої палати судді - доповідача Шарапи В.М. (Рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20.05.2019 № 14), що унеможливлює його участь у розгляді касаційних скарг, визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Єресько Л.О., судді Загороднюк А.Г., Соколов В.М.

28 листопада 2019 року ухвалою Верховного Суду у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. прийнято до провадження справу за касаційними скаргами ОСОБА_1 , закінчено підготовчі дії у справі та призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Позиція інших учасників справи .

Від відповідача відзиви на касаційні скарги не надходили, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду апеляційної інстанції.

Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи.

Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених у статті 341 КАС України, а також надаючи оцінку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, виходить із такого.

Згідно із частиною 3 статті 189 КАС України (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного судового рішення) до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовується правила статті 108 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини 2 статті 159 КАС України (в редакції, яка була чинна на час ухвалення оскаржуваного судового рішення), отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на постанову Полтавського районного суду Полтавської області від 11 травня 2017 року у справі № 545/3202/16-а була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 108 КАС України (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного судового рішення) позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Приймаючи рішення про повернення апеляційної скарги Харківський апеляційний адміністративний суд виходив з того, що ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху від 08 червня 2017 року отримано скаржником 15 червня 2017 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Тому слід вважати, що останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги для скаржника було 25 червня 2017 року. Проте, на виконання вимог вказаної ухвали в установлений судом строк, скаржником не усунуто недоліки апеляційної скарги.

В той же час, скаржник наполягає на не отриманні ним копії такої ухвали саме 15 червня 2017 року. На підтвердження вказаного до касаційної скарги скаржником додано довідку від 31 липня 2017 року № 923 видану ТОВ «Бурова компанія Укрбурсервіс», про те що ОСОБА_1 працює у вказаній компанії вахтовим методом і з 15 червня 2017 року по 24 червня 2017 року знаходився на буровій № 41 Карайкозівського НГКР. Стверджує, що поштове відправлення з копією ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року було виявлено в поштовій скринці позивача 23 червня 2017 року. Вказує, що згідно роздруківки із сайту Укрпошти станом на 23 червня 2017 року відомості про вручення вказаного відправлення позивачу до системи не внесено.

Надаючи оцінку доводам скаржника колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 3 статті 167 КАС України (в редакції, яка була чинна на час ухвалення оскаржуваного судового рішення) особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, копія судового рішення надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом трьох днів з дня його ухвалення чи складення у повному обсязі або у разі їх звернення вручаються під розписку безпосередньо в суді. Якщо копія рішення надіслана представникові, то вважається, що вона надіслана й особі, яку він представляє.

Судове рішення вважається врученим, у тому числі у разі повернення поштового відправлення, яке не вручено адресату з незалежних від суду причин, та у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою, повідомленою цими особами суду, або за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, чи для фізичних осіб, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, яка зареєстрована у встановленому законом порядку.

Зважаючи на приписи статті 167 КАС України в наведеній редакції ухвала апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху вважається врученою належним чином.

Разом із цим, як установив суд апеляційної інстанції, станом на 10 липня 2017 року апелянт не усунув недоліки апеляційної скарги.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 стверджує, що заяву про усунення недоліків надіслав (здав на пошту) 26 червня 2017 року у поштовому конверті з штрих-кодовим ідентифікатором 942. На підтвердження цього надав ксерокопію поштового конверта. Вказує, що зазначений конверт з вкладенням було повернуто апелянту Харківським апеляційним адміністративним судом разом із супровідним листом №8-22/7/17 від 11 липня 2017 року. Стверджує, що з 29 червня 2017 року по 11 липня 2017 року у суді апеляційної інстанції знаходився конверт з документами на усунення недоліків, проте не був переданий судді-доповідачу.

Попри такі твердження ОСОБА_1 матеріали справи не містять (відсутні) як оригінал цих документів, так і їх копії. Немає й будь-яких документів, які б надійшли від ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали про усунення недоліків апеляційної скарги і про які йдеться в касаційній скарзі, як до ухвалення оскарженого рішення, так і після цього.

З ксерокопії поштового конверта, який додано до касаційної скарги, не можливо визначити і пересвідчитися, що саме цим поштовим відправленням було направлено заяву про усунення недоліків апеляційної скарги у цій справі.

Отже, повертаючи апеляційну скаргу з підстав не усунення скаржником її недоліків у встановлений судом строк, суд апеляційної інстанції, не допустив порушень процесуального закону, що діяв на час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до положень КАС України суду не надано прав та не покладено обов`язку здійснювати перевірку достовірності даних зазначених в рекомендованих повідомленнях про вручення учасникам справи поштової кореспонденції.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до приписів статті 108 КАС України (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного судового рішення) повернення позовної заяви не позбавляло права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

В аспекті наведеного слід зазначити, що відповідно до статті 341 КАС України у редакції, чинній після 15 грудня 2017 року, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Колегія суддів констатує, що доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи і не дають підстав вважати, що при постановленні ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду 10 липня 2017 року було порушено норми процесуального права.

Водночас, в постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 222/1402/16-а сформульовано наступний правовий висновок.

Напис про одержання поштового відправлення учасником справи, в якому зазначене його прізвище, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Враховуючи викладене, Верховний Суд зауважує, що обставини справи, які наведені скаржником в якості аргументів та надані на підтвердження докази щодо неможливості отримання ним особисто ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 08 червня 2017 року є підставою для звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 скористався правом на звернення до суду із заявою про перегляд ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року за нововиявленими обставинами.

Вирішуючи питання про обґрунтованість касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року, Верховний Суд виходить з наступного.

Зупиняючи провадження у справі № 545/3202/16-а за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року, суд апеляційної інстанції виходив з того, що ухвалою судді Вищого адміністративного суду України у справі №№ 545/3202/16-а від 15 вересня 2017 року відкрите касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року та витребувано з Полтавського районного суду Полтавської області адміністративну справу № 545/3202/16-а для розгляду касаційної скарги.

Враховуючи наведене, колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду дійшла висновку, що провадження у справі підлягає зупиненню до розгляду Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року.

Керуючись статтею 156 КАС України (в редакції, яка була чинна на час ухвалення оскаржуваного судового рішення) ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду 17 жовтня 2017 року зупинено провадження у справі № Н/879/11/17 за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року по справі № 545/3202/16-а до розгляду Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року у справі № 545/3202/16-а.

Верховний Суд не погоджується з таким висновком суду апеляційної інстанції з огляду на наступне.

Питання зупинення та поновлення провадження у справі на момент постановлення оскаржуваної ухвали врегульовувалися статтею 156 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017).

Відповідно до частини 1 статті 156 КАС України, суд зупиняє провадження у справі в разі: смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, а також ліквідації органу, злиття, приєднання, поділу, перетворення юридичної особи, які були стороною у справі, - до встановлення правонаступника; необхідності призначення або заміни законного представника сторони чи третьої особи - до вступу у справу законного представника; неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; звернення обох сторін з клопотанням про надання їм часу для примирення - до закінчення строку, про який сторони заявили у клопотанні; звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави - до надходження відповіді на доручення.

Частиною 2 статті 156 КАС України визначено, що суд має право зупинити провадження у справі в разі: захворювання особи, яка бере участь у справі, підтвердженого медичною довідкою, що перешкоджає прибуттю до суду, якщо її особиста участь буде визнана судом обов`язковою, - до її одужання; знаходження особи, яка бере участь у справі, у відрядженні, якщо її особиста участь буде визнана судом обов`язковою, - до повернення з відрядження; призначення судом експертизи - до одержання її результатів; наявності інших причин за обґрунтованим клопотанням сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, - до терміну, встановленого судом.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок, що суд зупиняє провадження у справі лише у разі наявності однієї з підстав, визначених вказаною статтею, висновок про що суд зобов`язаний зазначити в ухвалі про зупинення провадження.

Зі змісту оскаржуваної ухвали слідує, що підставою для зупинення провадження у даній справі слугував розгляд Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року та відповідно витребування справи для її подальшого направлення на адресу Вищого адміністративного суду України.

У касаційній скарзі скаржник вказує на відсутність клопотань з боку сторін та третьої особи про зупинення провадження у справі №545/3202/16-а, що також підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, суд апеляційної інстанції зупинив провадження із посиланням на статтю 156 КАС України, але з підстав, які даною нормою не передбачено.

За таких обставин, висновок суду апеляційної інстанції про неможливість розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року до розгляду Вищим адміністративним судом України касаційної скарги ОСОБА_1 на зазначену ухвалу суду апеляційної інстанції є помилковим та таким, що грунтується на нормах КАС України, а саме застосування судом процесуальної норми, яка не підлягє застосуванню до цих правовідносин.

Висновки за результатом розгляду касаційної скарги.

У відповідності до частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду апеляційної інстанції, викладені в ухвалі Харківського апеляційного адміністративного суду 10 липня 2017 року є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, внаслідок чого касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду 10 липня 2017 року - без змін.

Частиною 1 статті 353 КАС України передбачено, що підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, оскільки суди попередніх інстанцій порушили норми процесуального права при зупиненні провадження у цій справі, тому ухвали підлягають скасуванню з направленням справи в суд першої інстанції для продовження розгляду.

Отже, касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року скасуванню з направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Зважаючи на приписи підпункту 7 пункту 1, підпункту 8 пункту 2 Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 455/2017, оголошення про початок роботи Другого апеляційного адміністративного суду, розміщеного в офіційному виданні Верховної Ради України «Голос України» від 03 жовтня 2018 року № 185 (6940), справу слід направити для продовження розгляду до вказаного суду.

Висновки щодо розподілу судових витрат.

З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

1.Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року (№ К/9901/33509/18) залишити без задоволення.

2.Ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2017 року - залишити без змін.

3.Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року (№ к/9901/33511/19) задовольнити.

4.Ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2017 року - скасувати, а справу направити до Другого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

5.Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк

В.М. Соколов

Судді Верховного Суду