Справа № 520/10831/19
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

28.11.2019 № 520/10831/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Білова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду заяву представника відповідача, Харківської міської ради - Гуслєвої О.Ю., про відвід судді по адміністративній справі за позовом Громадської організації "Харківський антикорупційний центр" (вул. Польова, буд. 36/45, м. Харків, 61068, ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправними та нечинними окремих норм регламенту,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулися позивачі, Громадська організація "Харківський антикорупційний центр" та ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Харківської міської ради, в якому просять суд: визнати протиправними та нечинними окремі норми Регламенту Харківської міської ради 7 скликання, затвердженого рішенням Харківської міської ради "Про затвердження Регламенту Харківської міської ради 7 скликання" № 20/15 від 23 грудня 2015 року, а саме:

- частину 1 статті 8 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 2 статті 8 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 3 статті 8 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 1 статті 4 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 2 статті 4 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 3 статті 4 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- в першому реченні частини 2 статті 3 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання слово "відкритого";

- друге речення частини 2 статті 3 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання: "Порядок подання заявок щодо присутності на пленарному засіданні сесії міської ради запрошених осіб та членів територіальної громади міста Харкова визначено відповідно статтями 7 і 8 цього Регламенту";

- в третьому реченні частини 4 статті 3 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання слова: "за винятком призначених для закритих засідань (закритого розгляду окремих питань порядку денного)";

- в першому реченні частини 6 статті 3 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання слова: "в тому числі прийнятих на закритих засіданнях (при закритому розгляді окремих питань порядку денного)";

- в першому реченні частини 1 статті 5 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання слово "відкритих";

- друге речення частини 1 статті 5 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання: "Під час проведення закритих засідань (закритого розгляду окремих питань порядку денного) забороняється ведення всіх видів трансляції та аудіо-, відеозапис у залі засідань (крім протокольного аудіо-, відеозапису, що проводиться уповноваженими співробітниками Апарату Харківської міської ради та її виконавчого комітету)";

- частину 9 статті 41 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- пункт 3 частини 2 статті 45 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 5 статті 6 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 1 статті 23 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 1 статті 29 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 2 статті 29 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- частину 3 статті 29 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання;

- в частині 4 статті 6 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання слова: "користуватися засобами мобільного зв`язку".

Ухвалою від 21.10.2019 прийнято цю позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.

27.11.2019 до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду від представника відповідача, Харківської міської ради - Гуслєвої О.Ю., надійшла заява про відвід судді, оскільки, на думку представника позивача, в діях судді наявні обставини, які викликають сумнів в її об`єктивності та неупередженості.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до ч. 9 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на приписи ч. 8 ст. 40 КАС України, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід в порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши обґрунтування поданої заяви, матеріали справи, виходить з наступного.

Підстави для відводу судді наведені у статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Зазначений вище перелік підстав для відводу судді є вичерпним.

Питання про відвід суд вирішує в порядку, передбаченому ст.ст.39-41 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до вимог ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і відводиться: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Також, відповідно до ч.3 ст.39 Кодексу адміністративного судочинства України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Вивчивши доводи заяви про відвід судді, суд встановив наступне.

В обґрунтування поданої заяви про відвід представник відповідача зазначила, що під час підготовчого засідання 18.11.2019 суддею при вирішенні клопотання представника відповідача про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, зазначено, що відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Законом не передбачено отримання будь-яких дозволів, погоджень або інших документів або узгодження питання щодо затвердження регламенту з вказаним суб`єктом владних повноважень, а саме із ГУ ДСНС у Харківській області. Тому суд вважає, що безпосереднього впливу на права та обов`язки вказаного суб`єкта рішення по справі не має. Тому не вбачає підстав для задоволення даного клопотання».

Вказане обґрунтування ухвали суду розцінене представником відповідача як свідчення суб`єктивного внутрішнього переконання судді щодо спірних правовідносин: суддя ще до початку розгляду справи сформувала свою правову позицію щодо вирішення справи по суті, яка поєднується з ймовірною схильністю судді до однієї із сторін. Як зазначила представник відповідача, наведені обставини мають зовнішні ознаки відсутності безсторонності судді, проявів прихильності та упередженості. Одночасно у заяві про відвід зазначено, що подання даної заяви не пов`язане з незгодою відповідача з рішенням суду про відмову у задоволенні клопотання про залучення третьої особи.

Щодо наведених доводів поданої представником відповідача заяви суд зазначає наступне.

При вирішенні клопотання про залучення третьої особи суддею наведено дослівно цитату ч. 17 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а також зазначено про відсутність у законі обов`язку відповідача отримати будь-яких документів дозвільного або погоджувального характеру від ГУ ДСНС у Харківській області для затвердження регламенту Харківської міської ради.

Так, як вбачається зі змісту поданого відзиву та доданих до нього документів, відповідач не отримував будь-яких дозволів або погоджень від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до або під час затвердження регламенту. Також відповідач не узгоджував тексту регламенту з Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.

При цьому надані до відзиву представником відповідача листи від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області №150-1811/240 від 23.02.2015, № 263/240 від 07.11.2019 щодо норм можливого одночасного перебування осіб у сесійній залі Харківської міської ради під час проведення пленарних засідань міської ради згідно вимог чинного законодавства не носять погоджувального або дозвільного характеру.

Враховуючи вищевикладене, представником відповідача не наведено належних доводів на підтвердження відсутності безсторонності судді, проявів упередженості, тим більше взагалі незрозумілим є зазначення про ймовірну схильність судді до однієї із сторін, оскільки не вказано, до якої саме та в чому це проявляється.

Отже, підстави для відводу судді, передбачені ст.36 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, з огляду на що суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Частиною 4 статті 40 КАС України передбачено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з положеннями п.8 ч.2 ст.236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36-41, 236, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі - до вирішення питання про відвід судді.

Передати справу для вирішення питання про відвід судді відповідно до приписів статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині зупинення провадження у справі в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали виготовлено 28.11.2019.

Суддя Білова О.В.