Справа № 340/1349/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 340/1349/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Шальєвої В.А., Олефіренко Н.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою

ОСОБА_1

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 року в адміністративній справі №340/1349/19 (головуючий суддя у 1 інстанції Жук Р.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м.Кропивницького Лунгола Романа Станіславовича, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького

про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м.Кропивницького Лунгола Романа Станіславовича, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького, в якому просила:

- визнати протиправними дії головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно будівельного контролю міської радим м. Кропивницького Лунгол Романа Станіславовича при складанні ним Акту №66 від 20.05.2019року;

- визнати протиправним та скасувати Припис №32 від 20.05.2019 року Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що дії головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького Лунгола Р.С. щодо складання акта перевірки №66 від 20.05.2019 року є протиправними, а припис №32 від 20.05.2019 року незаконним.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 року в задоволені позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи і як наслідок невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що позивач не зобов`язаний самостійно зруйнувати нерухоме майно яке належить йому на праві власності, а тому оскаржуваний припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Справа судом розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що

на ім`я Міського голови м. Кропивницького Райковича А.П. надійшло депутатське звернення Кальченка В.М. від 04.09.2018 року №09-03, в якому зазначалося, що до депутата звернулися мешканці міста з проханням не допустити відкриття кафе біля їхніх помешкань за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі депутатського звернення Кальченка ОСОБА_2 .М. оформлено направлення від 10.09.2018 року №422 для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами позапланової перевірки головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління встановлено, що позивач виконав роботи з реконструкції гаражу під нежитлову будівлю (кафетерій) без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Крім того, під час перевірки було встановлено, що об`єкту перевірки присвоєно адресу: АДРЕСА_1 .

З огляду на виявлене порушення, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління було складено акт №219 від 21.09.2018 року та протокол про адміністративне правопорушення від 21.09.2018 року.

За результатами розгляду протоколу винесено постанову №115 від 04.10.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої позивачку визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200 грн.

Крім того, управлінням Державного архітектурно будівельного контролю міської радим м. Кропивницького видано припис від 21.09.2018 року №140 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, якими зобов`язано позивача усунути порушення шляхом, знесення нежитлової будівлі (кафетерію) по АДРЕСА_1 в строк до 21.11.2018 року.

15.05.2019 року винесено направлення №80 щодо проведення перевірки виконання вимог припису від 21.09.2018 року №140.

На час перевірки встановлено, що припис від 21.09.2018 року №140 не виконано, що відображено в акті перевірки №66 та протоколі про адміністративне правопорушення від 20.05.2019 року №35.

З огляду те, що порушення вимог містобудівного законодавства позивачем усунуто не було, відповідачем винесено припис №32 від 20.05.2019 року з зобов`язанням виконати припис від 21.09.2018 року №140 у строк до 20.07.2019 року.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038) визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (ч. 3 ст. 6 Закону №3038).

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Вказана правова норма кореспондується із п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок №553), у якому передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що на час проведення позапланової перевірки припис №140 від 21.09.2018 року був чинним, не оскарженим та не скасованим, а тому при проведенні позапланової перевірки та винесенні оскаржуваного припису відповідач діяв у межах наданих повноважень, у спосіб, визначений діючим законодавством, а отже винесений припис є правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.

Також є безпідставними посилання позивача про те, що на час розгляду справи припис від 21.09.2018 року №140 є не чинним та вичерпав свою дію.

Так, відповідно до положень п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України, для посадових осіб відповідача не встановлено будь-яких обмежень щодо строків перевірки виконання суб`єктом містобудування приписів про усунення порушень. Тобто законодавством не встановлено обов`язку відповідача здійснити перевірку виконання свого припису протягом якогось певного обмеженого строку.

Правопорушення, вчинене позивачем, носить характер триваючого, оскільки ним не було виконано припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалося до 21.11.2018р. усунути порушення містобудівного законодавства. Цей припис не було виконано ні протягом наданого строку, ні після спливу цього строку. Порушення тривало на час, коли його було зафіксовано.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Аналогічна правова позиція щодо застосування норм права викладена у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі №804/401/17.

Таким чином, оскаржуваний припис винесений саме через невиконання позивачем припису №140 від 21.09.2018 року та в поданому позові і апеляційній скарзі скаржник фактично не погоджується з вимогою припису №140 від 21.09.2018 року, проте останній оскаржено не було.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321,322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 року в адміністративній справі №340/1349/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м.Кропивницького Лунгола Романа Станіславовича, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького про визнання протиправним та скасування припису - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 року в адміністративній справі №340/1349/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва

суддя Н.А. Олефіренко