Справа № 460/3139/19
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2019-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
27 листопада 2019 року м. Рівне №460/3139/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Нор У.М., після одержання позовної заяви
доМіністерства оборони України
про скасування наказів, зобов`язання вчинення певних дій, -
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, у якій він просить суд:
скасувати наказ командувача Сухопутних військ Збройних Сил України від 03.05.2019 № 32-РС в частині, що стосується позивача;
скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 08.05.2019 № 118 в частині, що стосується позивача;
зобов`язати відповідача компенсувати недоотримані види забезпечення у повному розмірі, матеріальну та моральну шкоду за затримки в подвійному розмірі;
зобов`язати відповідача надати невикористані відпустки з 2015 року;
зобов`язати відповідача надати статус учасника бойових дій;
зобов`язати відповідача здійснити повідомлення всім особам, що ознайомлені з листом командира військової частини НОМЕР_1 , направленого у Володимирецьку селищну раду Рівненської області, щодо його неправомірності.
Ухвалою судді від 07.11.2019 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали суду.
У цей строк запропоновано ОСОБА_1 усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданням позовної заяви, оформленої у відповідності з вимогами статті 160 КАС України з урахуванням викладених висновків, додавши її копії для відповідача, а також:
копій доданих до позовної заяви документів (письмових доказів) у відповідності з вимогами статті 94 КАС України (з примірниками для відповідача) із зазначенням у позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;
документа про сплату судового збору у сумі 768,40 грн за кожну вимогу немайнового характеру відповідно до їх кількості;
клопотання про витребування доказів (у разі необхідності);
оригіналів або копій оспорюваних індивідуальних актів (у разі звернення до суду із позовною заявою про визнання індивідуального акту протиправним).
На виконання даної ухвали 26.11.2019 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 від 22.11.2019, до якої додано клопотання про витребування доказів (у двох примірниках), копія витягу з наказу від 08.05.2019 № 118 (у двох примірниках), копія свідоцтва про хворобу № 198 (у двох примірниках), копія листа від 07.03.2019 № 183 (у двох примірниках), копія листа Командира військової частини НОМЕР_1 (у двох примірниках), копія довідки про присвоєння ідентифікаційного номера (у двох примірниках), копія паспорта (у двох примірниках).
Суд вважає за необхідне зазначити про те, що в ухвалі Рівненського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 роз`яснено вимоги щодо викладення змісту позову у відповідності з вимогами КАС України та визначення предмета спору та їх обґрунтування.
Однак, у ході ознайомлення зі змістом поданої позовної заяви від 22.11.2019 на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 07.11.2019 суд з`ясував, що викладені обставини у поданій позовній заяві зводяться до необхідності витребування судом певних документів та обсягу інформації задля перевірки певних обставин та з`ясування порушеного права позивача.
Як зазначалось судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, зміст позовних вимог та обставини, наведені у зазначений спосіб у позові на його обгрунтування унеможливлюють з`ясування права, за захистом якого позивач звертається до суду та визначення спірних правовідносин.
При цьому позивачу роз`яснено, що згідно з вимогами частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві слід зазначити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.
Натомість, як у первинно поданій позовній заяві, так і у позовній заяві від 22.11.2019 поданій на усунення недоліків позивач абстрактно констатує порушення свого права без зазначення, якими саме діями відповідача порушено право позивача.
Суд зазначає, що за нормами статті 169 КАС України залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.
Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання.
Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.
Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстави позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.
Отже, процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Разом з тим, статтею 5 КАС України визначено право особи на звернення до суду та способи судового захисту, про що роз`яснювалось позивачу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 07.11.2019.
Так, у відповідності до частини першої зазначеної статті, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
В поданій на виконання ухвали суду від 07.11.2019 позовній заяві позивач просить, зокрема: скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 08.05.2019 № 118 в частині, що стосується позивача; зобов`язати відповідача компенсувати недоотримані види забезпечення у повному розмірі, матеріальну та моральну шкоду за затримки в подвійному розмірі; зобов`язати відповідача надати невикористані відпустки та вихідні дні за понаднормову роботу з 2015 року, або відповідну грошову компенсацію.
Проте, звертаючись до суду з викладеними позовними вимогами про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, позивачем не було дотримано вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України, оскільки вимоги про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії не містять різних способів захисту, а є одним і тим же способом захисту та мають бути сформульовані у нерозривному поєднанні по відношенню до предмету спору.
Окрім того, у поданій позовній заяві від 22.11.2019 позивачем не наведено обгрунтування за захистом якого порушеного права у сфері публічно-правових відносин звертається позивач з позовною вимогою визнати неправомірним лист командира військової частини НОМЕР_1 , направленого у Володимирецьку селищну раду Рівненської області, та зобов`язати відповідача здійснити повідомлення всім особам, що ознайомлені з ним щодо його неправомірності.
В частині інших позовних вимог позовної заяви від 22.11.2019: визнати неправомірним та скасувати наказ командувача Сухопутних військ Збройних Сил України від 03.05.2019 № 32-РС в частині, що стосується позивача та визнати неправомірною бездіяльність відповідача щодо надання статусу учасника бойових дій зобов`язання відповідача надати статус учасника бойових дій, суд зазначає про невиконання ухвали суду від 07.11.2019 в частині не дотримання позивачем вимог частини п`ятої статті 160 КАС України щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини. Позаяк, позивач обмежився лише констатацією винесення спірного наказу від 03.05.2019 № 32-РС та ненадання статусу учасника бойових дій.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно було конкретизувати зміст позовних вимог до Міністерства оборони України визначивши однозначні вимоги щодо вирішення публічно-правового спору, який виник між ним та Міністерством оборони України, тобто зазначити, які саме дії (бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, на думку позивача, порушили його права.
Тобто, у позовній заяві, з урахуванням змісту статті 124 Конституції України, частини першої статті 2 КАС України, позивач мав обґрунтовано довести існування у взаємозв`язку сукупності таких обставин:
- юридичного спору між ним і відповідачем;
- публічно-правових відносин між ним і відповідачем;
- порушеного права (прав) позивача відповідачем у існуючих між ними правовідносинах;
- факту порушення права (прав) позивача відповідачем.
Окрім того, суд зазначає про невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 07.11.2019 в частині сплати судового збору у встановленому Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» порядку та розмірі.
Так, відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Відтак, за подання до суду позовної заяви з вимогами, що випливають із трудових відносин, окрім стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, позивачі несуть обов`язок зі сплати судового збору на загальних підставах.
В порушення вказаних положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» позивачем помилково зазначено про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» в частині позовних вимог щодо зобов`язання відповідача компенсувати матеріальну та моральну шкоду за затримки в подвійному розмірі та зобов`язання відповідача надати невикористані відпустки та вихідні дні за понаднормову роботу з 2015 року або відповідні грошову компенсацію, та не сплачено 768,40 грн судового збору за кожну вимогу немайнового характеру.
Крім того суд зазначає про безпідставне покликання позивача як на підставу для звільнення від сплати судового збору в частині позовних вимог (пункти 1, 2, 3, 4, 5, 6 позовних вимог), як зазначає позивач у позовній заяві від 22.11.2019, до пункту 12 частини першої статті 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір», згідно з яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків, позаяк згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 08.05.2019 № 118 майора ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас.
Відтак, звертаючись до суду з даним позовом позивач не є при виконанні військового обов`язку, а тому позовні вимоги не є такими, що пов`язані з виконанням військового обов`язку.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.
Таким чином, враховуючи те, що вжиті судом заходи щодо запобігання обмеження права позивача на звернення до суду не дали результату, та вимоги ухвали суду від 07.11.2019 року залишились не виконаними, а недоліки позовної заяви у встановлений строк не усунуті у повному обсязі, суд доходить висновку, що наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.
Згідно з частиною п`ятою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Керуючись статтями 169, 243, 248 КАС України суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про скасування наказів, зобов`язання вчинення певних дій повернути позивачу разом з доданими до неї документами.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Суддя Нор У.М.