Справа № 640/22627/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2019 року м. Київ № 640/22627/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Вищого господарського суду України, Державної казначейської служби України
про визнання порушення права, стягнення матеріальної та моральної шкоди,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Вищого господарського суду України, Державної казначейської служби України, в якому просить:

- визнати порушення державою Україна в особі Вищого господарського суду України права позивача на отримання суддівської винагороди у період з 01.01.2014 року по 01.12.2018 року в сумі 2395882, 86 грн. внаслідок застосування норм ЗУ від 07.07.2010р. № 2453-УІ, які визнані рішенням Конституційного Суду України від 04.12.2018р. № 11-р/2018 неконституційними;

- стягнути з державного бюджету України на його користь 2395882, 86 грн. майнової шкоди у вигляді недоотриманої суддівської винагороди, завданої законом, що визнаний неконституційним;

- стягнути з державного бюджету України на його користь 100000, 00 грн. моральної шкоди, завданої законом, що визнаний неконституційним.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно з п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

З адміністративного позову вбачається, що позивач вважає відповідачами у справі Вищий господарський суд України та Державну казначейську службу України, однак в прохальній частині позову вимоги пред`явлені лише до відповідача Вищого господарського суду України, а до Державної казначейської служби України вимоги відсутні.

З огляду на вищевикладене, позивачу на виконання вимог п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України необхідно уточнити прохальну частину адміністративного позову шляхом викладення позовних вимог до кожного з відповідачів або уточнити відповідачів у справі.

За таких умов позовну заяву слід залишити без руху.

Крім того, з прохальної частини адміністративного позову вбачається, що позивач просить визнати порушення державою Україна в особі Вищого господарського суду України права позивача на отримання суддівської винагороди у період з 01.01.2014 року по 01.12.2018 року в сумі 2395882, 86 грн. внаслідок застосування норм ЗУ від 07.07.2010р. № 2453-УІ, які визнані рішенням Конституційного Суду України від 04.12.2018р. № 11-р/2018 неконституційними, стягнути з державного бюджету України на його користь майнову та моральну шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

З прохальної частини адміністративного позову вбачається, що позивач фактично просить лише зобов`язати відповідачів до вчинення певних дій, а саме : стягнути з державного бюджету України на його користь майнову та моральну шкоди, що є способом захисту порушеного права, проте не просить визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність, внаслідок яких було допущено порушення прав позивача.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги, виклавши їх відповідно до вимог КАС України.

Також у відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1921,0 грн.

Судом встановлено, що позивачем пред`явлено одну вимогу майнового характеру. З огляду на позовні вимоги, визначені в прохальній частині адміністративного позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір в даному випадку на суму 1000, 00 грн. (1 % від 100 000,0 грн.).

Разом з тим, позивач зазначає, що за вимогу про стягнення морального відшкодування він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

В той же час суд не може прийняти вказані доводи позивача до уваги, оскільки позивачем жодних доказів щодо наявності підстав для звільнення від сплати судового збору до суду не надано. При цьому суд звертає увагу, що наявність очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення, дій та/або бездіяльності може бути виявлена судом тільки на підставі з`ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості та достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності. Таким чином за вимогу про стягнення моральної шкоди позивачу слід сплатити судовий збір.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду уточненого адміністративного позову, оформленого відповідно до вищевикладених вимог з одночасним наданням до суду копій такого адміністративного позову відповідно до кількості учасників справи, та подання доказів сплати судового збору на суму 1000, 00 грн., сплаченого на реквізити Окружного адміністративного суду міста Києва із відміткою банку про зарахування судового збору до бюджету.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 171, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу триденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, що передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська