Справа № 160/10517/19
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 листопада 2019 року

Київ

справа №160/10517/19

адміністративне провадження №П/9901/582/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Бучик А.Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої Ради Правосуддя про оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади,

УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду 28.10.2019 через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить:

- прийняти позовну заяву, засвідчену електроним цифровим підписом ОСОБА_1 , згідно статті 3 Закону України «Про електроний цифровий підпис», пункту п.2.2.7. Інструкції з діловодства в адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 174 від 17.12.2019, на підставі листа Державної судової адміністрації від 22.03.2019 № ІМФ/Б227-19-322/19:

- звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору, який перевищує 5 відсотків від доходу за 2018 рік та подання позовної заяви на паперовому носії, на підставі статті 8 Конституції України, та забезпечити право доступу громадянина України ОСОБА_1 до правосуддя, гарантоване статтею 8 Конституції України, зокрема, у зв`язку з тим, що громадянину України ОСОБА_1 на 77 році життя загрожує небезпека від голоду та холоду, шляхом прийняття позовної заяви до розгляду;

- визнати ухвалу члена Другої Дисциплінарної Палати ОСОБА_6 від 18.07.2019 № 4913/0/18-19, у якій прихована інформація про звернення громадянина України ОСОБА_1 до суду на підставі статті 8 Конституції України та не вказано, що громадянин України ОСОБА_1 звертався з приводу порушення його прав суддями при розгляді конкретної справи № 160/1830/19, а також визнати, що відсутність у скарзі прізвища, ім`я та по батькові суддів, які вказані в матеріалах справи №160/1830/19, не перешкоджає розгляду скарги щодо захисту порушеного права громадянина України ОСОБА_1 , як таку, що призвела до порушення права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду безпосередньо на підставі статті 8 Конституції України, обмежила право на захист порушеного права у суді за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та є протиправною;

- скасувати ухвалу члена Другої Дисциплінарної Палати ОСОБА_6 від 18.07.2019 № 4913/0/18-19 як таку, що порушує статтю 3, 8 та статтю 19 Конституції України та обмежила право доступу громадянина України ОСОБА_1 до суду задля захисту порушеного права за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та зобов`язати Вищу Раду Правосуддя відновити порушене право громадянина України ОСОБА_1 , а саме: розглянути законність дій суддів за вказаною скаргою щодо притягнення їх до відповідальності за обмеження права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду на підставі статті 8 Конституції України, а також, згідно частини 2 статті 5 КАС України, надати правову оцінку щодо законності вимоги суддів про підписання документів, поданих через систему «Електронний суд» на паперовому носії, та невизнання електронного цифрового підпису громадянина України ОСОБА_1 , повернення позовної заяви чи апеляційної та касаційної скарги поданої до суду без розгляду, при звернені громадянина України ОСОБА_1 , до суду на підставі верховенства права, згідно статті 8 Конституції України та статті 6 КАС України;

- визнати ухвалу члена Третьої Дисциплінарної Палати ОСОБА_7 від 19.08.2019 № 5392/0/18-19 та від 12.08.2019 № 5292/0/18-19, у якій прихована інформація про звернення громадянина України ОСОБА_1 до суду на підставі статті 8 Конституції України щодо захисту порушеного права, не надано правової оцінки щодо законності дій суддів як таку, що призвела до порушення права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду безпосередньо на підставі статті 8 Конституції України, обмежила право на захист порушеного права у суді за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та є протиправною;

- скасувати ухвалу члена Третьої Дисциплінарної Палати ОСОБА_7 від 19.08.2019 № 5392/0/18-19 та від 12.08.2019 № 5292/0/18 -19 як таку, що порушує статтю 3, 8 та статтю 19 Конституції України, обмежила право доступу громадянина України ОСОБА_1 до суду задля захисту порушеного права за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та зобов`язати Вищу Раду Правосуддя відновити порушене право громадянина України ОСОБА_1 , а саме: розглянути законність дій суддів за вказаною скаргою щодо притягнення їх до відповідальності за обмеження права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду на підставі статті 8 Конституції України, а також, згідно частини 2 статті 5 КАС України, надати правову оцінку щодо законності вимоги суддів про підписання документів, поданих через систему «Електронний суд» на паперовому носії та невизнання електронно цифрового підпису громадянина України ОСОБА_1 , повернення позовної заяви чи апеляційної та касаційної скарги поданої до суду без розгляду, при звернені громадянина України ОСОБА_1 , до суду на підставі верховенства права, згідно статті 8 Конституції України та статті 6 КАС України;

- визнати ухвалу члена Першої Дисциплінарної Палати ОСОБА_8 від 05.09.2019 №5640/0/18-19, у якій прихована інформація про звернення громадянина України ОСОБА_1 до суду на підставі статті 8 Конституції України щодо захисту порушеного права, не надано правової оцінки щодо законності дій суддів як таку, що призвела до порушення права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду безпосередньо на підставі статті 8 Конституції України, обмежила право на захист порушеного права у суді за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та є протиправною;

- скасувати ухвалу члена Першої Дисциплінарної Палати ОСОБА_8 від 05.09.2019 №5640/0/18-19 як таку, що порушує статтю 3, 8 та статтю 19 Конституції України, обмежила право доступу громадянина України ОСОБА_1 до суду задля захисту порушеного права за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та зобов`язати Вищу Раду Правосуддя відновити порушене право громадянина України ОСОБА_1 , а саме: розглянути законність дій суддів за вказаною скаргою щодо притягнення їх до відповідальності за обмеження права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду на підставі статті 8 Конституції України, а також, згідно частини 2 статті 5 КАС України, надати правову оцінку щодо законності вимоги суддів про підписання документів, поданих через систему «Електронний суд» на паперовому носії, та невизнання електронно цифрового підпису громадянина України ОСОБА_1 , повернення позовної заяви чи апеляційної та касаційної скарги поданої до суду без розгляду, при звернені громадянина України ОСОБА_1 , до суду на підставі верховенства права, згідно статті 8 Конституції України та статті 6 КАС України;

- визнати ухвалу членів Третьої Дисциплінарної Палати у складі ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 від 04.09.2019 №2344/3дп/15-19 щодо судді ОСОБА_2 .З., у якій прихована інформація про звернення громадянина України ОСОБА_1 до суду на підставі статті 8 Конституції України щодо захисту порушеного права, не надано правової оцінки щодо законності дій суддів як таку, що призвела до порушення права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду безпосередньо на підставі статті 8 Конституції України, обмежила право на захист порушеного права у суді за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та є протиправною;

- скасувати ухвалу членів Третьої Дисциплінарної Палати у складі ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 від 04.09.2019 №2344/3дп/15-19 щодо судді ОСОБА_2 як таку, що порушує статтю 3, 8 та статтю 19 Конституції України, обмежила право доступу громадянина України ОСОБА_1 до суду задля захисту порушеного права за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та зобов`язати Вищу Раду Правосуддя відновити порушене право громадянина України ОСОБА_1 , а саме: розглянути законність дій суддів за вказаною скаргою щодо притягнення їх до відповідальності за обмеження права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду на підставі статті 8 Конституції України, а також, згідно частини 2 статті 5 КАС України, надати правову оцінку щодо законності вимоги суддів про підписання документів, поданих через систему «Електронний суд» на паперовому носії, та невизнання електронного цифрового підпису громадянина України ОСОБА_1 , повернення позовної заяви чи апеляційної та касаційної скарги поданої до суду без розгляду, при звернені громадянина України ОСОБА_1 , до суду на підставі верховенства права, згідно статті 8 Конституції України та статті 6 КАС України;

- визнати ухвалу членів Третьої Дисциплінарної Палати у складі ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 від 04.09.2019 №2344/3дп/15-19 щодо судді ОСОБА_5, у якій прихована інформація про звернення громадянина України ОСОБА_1 до суду на підставі статті 8 Конституції України щодо захисту порушеного права, не надано правової оцінки щодо законності дій суддів як таку, що призвела до порушення права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду безпосередньо на підставі статті 8 Конституції України, обмежила право на захист порушеного права у суді за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та є протиправною;

- скасувати ухвалу членів Третьої Дисциплінарної Палати у складі ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 від 04.09.2019 №2344/3дп/15-19 щодо судді ОСОБА_5 як таку, що порушує статтю 3, 8 та статтю 19 Конституції України, обмежила право доступу громадянина України ОСОБА_1 до суду задля захисту порушеного права за матеріальним станом та призвела до того, що життю громадянина України ОСОБА_1 загрожує небезпека від голоду та холоду, та зобов`язати Вищу Раду Правосуддя відновити порушене право громадянина України ОСОБА_1 , а саме: розглянути законність дій суддів за вказаною скаргою щодо притягнення їх до відповідальності за обмеження права громадянина України ОСОБА_1 на звернення до суду на підставі статті 8 Конституції України, а також, згідно частини 2 статті 5 КАС України надати правову оцінку щодо законності вимоги суддів про підписання документів поданих через систему «Електронний суд» на паперовому носії та не визнання електронно цифрового підпису громадянина України ОСОБА_1 , повернення позовної заяви чи апеляційної та касаційної скарги поданої до суду без розгляду, при звернені громадянина України ОСОБА_1 , до суду на підставі верховенства права, згідно статті 8 Конституції України та статті 6 КАС України;

- відшкодувати, на підставі статті 56 Конституції України, за рахунок держави моральні збитки, які я зазнав та зазнаю зараз, у розмірі сто тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушене судами та членами Вищої Ради Правосуддя право на доступ до правосуддя задля захисту своїх прав гарантованих статтею 8 Конституції України від протиправних дій державних органів влади та їх посадових осіб, що призвело до того, що моєму життю існує загроза від холоду та холоду, а також я постійно знаходжусь під психологічним стресом від безвихідності із життєвого становища, яке створено протиправними діями посадових осіб державних органів влади, суддями і членами Вищої Ради Правосуддя по відношенню до мене і членів, всупереч статті 19 Конституції України;

- витребувати від Вищої Ради Правосуддя копії ухвал по даній справі.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2019 року справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії передано за підсудністю на розгляд до Верховного Суду.

Відповідно до частини четвертої статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

За приписами частини першої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частина п`ята статті 160 КАС України передбачає, що у позовній заяві зазначаються, зокрема: <…>

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги <…>;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; <…>

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Також відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина четверта статті 161 КАС України).

Суд встановив, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, а саме:

1) у ній не зазначено обґрунтованого розрахунку суми, що заявлена до стягнення, з огляду на те, що у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування моральної шкоди, заподіяної оскарженими ухвалами Вищої ради правосуддя як суб`єкта владних повноважень;

2) не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини;

3) не обґрунтовано порушення оскарженими ухвалами Вищої ради правосуддя прав, свобод та (або) інтересів позивача;

4) не додано всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги;

5) не надано копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

В позовній заяві позивач просив витребувати від Вищої ради правосуддя копії ухвал по даній справі, так як позивач не має технічної та матеріальної можливості для переведення цих ухвал в електронну форму.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Враховуючи положення наведених норм суд зазначає, що учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів у разі відсутності такого доказу у особи, яка заявила клопотання.

Разом з тим, клопотання позивача мотивоване не відсутністю доказів у позивача, а неможливістю переведення таких доказів в електронну форму.

За таких обставин, клопотання позивача про витребування доказів задоволенню не підлягає.

Суд також зауважує, що згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отже, зважаючи на приписи частини першої статті 5 КАС України, позивачу треба узгодити прохальну частину позовної заяви з вимогами частини першої статті 5 КАС України, чітко та зрозуміло виклавши зміст заявлених позовних вимог.

Отже, наведені вище обставини свідчать про недотримання ОСОБА_1 під час подання позовної заяви вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, наявність яких перешкоджає розв`язанню питання про відкриття провадження у справі.

За правилами частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене вище, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши позивачеві строк для усунення її недоліків у спосіб подання до суду протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали уточненої позовної заяви, узгодивши її з вимогами статей 160 та 161 КАС України з огляду на висновки суду, викладені у мотивувальній частині цієї ухвали, зазначивши такі відомості (надавши такі документи):

а) обґрунтований розрахунок суми, що заявлена до стягнення, з огляду на звернення з вимогою про відшкодування моральної шкоди, заподіяної оскарженими ухвалами Вищої ради правосуддя як суб`єкта владних повноважень;

б) обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

в) всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, зокрема в належний спосіб засвідчені копії оскаржених ухвал Вищої ради правосуддя, а саме: копію ухвали члена Другої Дисциплінарної Палати ОСОБА_6 від 18.07.2019 № 4913/0/18-19; копію ухвали члена Третьої Дисциплінарної Палати ОСОБА_7 від 19.08.2019 № 5392/0/18-19 та копію ухвали члена Третьої Дисциплінарної Палати ОСОБА_7 від 12.08.2019 №5292/0/18-19; копію ухвали члена Першої Дисциплінарної Палати ОСОБА_8 від 05.09.2019 № 5640/0/18-19; копію ухвали членів Третьої Дисциплінарної Палати у складі ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 від 04.09.2019 № 2344/3дп/15-19;

д) обґрунтування порушення оскарженими ухвалами Вищої ради правосуддя прав/ свобод/інтересів позивача;

е) уточнені вимоги до суду щодо заявлених позовних вимог (узгодити прохальну частину позовної заяви з вимогами частини першої статті 5 КАС України, чітко та зрозуміло виклавши зміст заявлених позовних вимог);

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправними та скасування ухвал, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не може бути оскаржена.

...........................

А.Ю. Бучик,

Суддя Верховного Суду