Справа № 640/14520/19
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2019-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 листопада 2019 року № 640/14520/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г., при секретарі Шуст Н.А,

за участю представників сторін:

від позивача- Немирська Ірина Анатоліївна

від відповідача - Труфанова Вероніка Олегівна

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк»

до Офісу великих платників податків Державної податкової служби

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

УСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк" (03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1, ) з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-г, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10 травня 2019 року № форми "ПС", винесене Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби в частині стягнення штрафних санкцій на суму 173 060,00 грн.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначив, що вважає нарахування штрафів за невчасну відправку повідомлень неправомірним, оскільки в роботі обладнання відповідача були збої, тому позивач не мав змоги працювати у штатному режимі та вчасно надіслати повідомлення про відкриття/закриття рахунків до контролюючих органів.

Відповідач із такими твердженнями позивача не погодився, надав суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що вважає адміністративний позов необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню, оскільки рішення контролюючого органу було винесено правомірно, в зв`язку із порушенням позивачем вимог законодавства щодо своєчасності подання повідомлення про закриття або відкриття рахунків платників податків.

Ухвалою суду від 07 серпня 2019 року відкрито провадження у справі.

За клопотанням представника відповідача про заміну сторони, протокольною ухвалою в судовому засіданні 18.11.2019 року, суд замінив відповідача - Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби на Офіс великих платників податків Державної податкової служби.

В судовому засіданні 18.11.2019 року проголошена вступна та резолютивна частина рішення.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем була проведена документальна позапланова виїзна перевірка Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» з питань дотримання вимог ст. 69 Податкового Кодексу України в частині своєчасності повідомлення контролюючих органів про відкриття/закриття рахунків платників податків та здійснення операцій по рахункам до отримання повідомлення контролюючого органу про взяття таких рахунків на облік у контролюючих органах за період з 01.02.2015 по 02.11.2018, за результатами якої складено акт від 09.04.2019 року №1094/28-10-43-02/23697280.

По результатам вказаної перевірки відповідач дійшов висновку про порушення банком вимог п.69.2 та 69.4 ст. 69 Податкового Кодексу України в частині:

- несвоєчасного повідомлення контролюючих органів про відкриття рахунків платників податків згідно додатку 2 до акту;

- здійснення видаткових операцій за окремими рахунками до отримання повідомлення контролюючими органами про взяття таких рахунків на облік згідно додатку 3 до акту.

З висновками перевірки позивач не погодився, а тому подав заперечення до акту від 23.04.2019 №172/12795/2019.

На підставі висновків, викладених в акті перевірки, за результатами розгляду заперечень, відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 10 травня 2019 року № на суму 303280,00 грн із розрахунком штрафних санкцій по рахункам.

Позивач оскаржив дане податкове повідомлення-рішення до Державної фіскальної служби України в частині застосування санкцій в сумі 173060,00 грн.

Відповідно до рішення ДФС від 18.07.2019 №33941/6199-99-11-06-01-25 податкове повідомлення рішення залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Незгода позивача із прийнятими рішеннями контролюючого органу, зумовила його звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Процедура повідомлень фінансовими установами органів ДФС про відкриття/закриття рахунків врегульована «Порядком подання повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податку у банках та інших фінансових установах до контролюючих органів», який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 18.08.2015 року №721.

Відповідно до розділу V вказаного Порядку квитанція про одержання (перша квитанція) файла повідомлень - це файл, що формується програмним забезпеченням ДФС та засвідчує факт і час одержання Файла повідомлень.

Перша квитанція є підтвердженням для фінансової установи передання її Файла повідомлень до ДФС із використанням телекомунікаційних мереж у разі, якщо код помилки згідно з довідником помилок, наведеним у додатку 9 до цього Порядку, за Файлом повідомлень, що квитується, дорівнює нулю.

Квитанція про прийняття до оброблення (друга квитанція) Файла повідомлень - Файл, що формується програмним забезпеченням ДФС та засвідчує факт і час проходження Файлом повідомлень форматно-логічного контролю, а також містить відомості щодо приймання інформації Файла повідомлень до оброблення або її відхилення.

У другій квитанції зазначаються реквізити Файла повідомлень, що квитується, інформація про фінансову установу, результати розшифрування, відповідність Файла повідомлень затвердженому формату (код помилки за Файлом повідомлень, що квитується) та код помилки щодо кожного Повідомлення, яке відбраковується. Формат другої квитанції наведено в додатку 1 до цього Порядку.

У Файлі-відповіді зазначаються реквізити Файла повідомлень, на який надається відповідь, інформація про фінансову установу та платників податків, які відкривають рахунки у фінансовій установі, реквізити рахунків, а також відомості про дати взяття на облік або причини відмови у взятті на облік у контролюючих органах рахунків платників податків.

Якщо жодного з повідомлень про відкриття рахунків, які надійшли у Файлі повідомлень, за даними другої квитанції не було прийнято до оброблення, на такий Файл повідомлень не надається Файла-відповіді.

Відповідно до п. 10 розділу V Порядку ДФС забезпечує цілодобовий прийом Файлів повідомлень.

У разі одержання Файла повідомлень до 16:00 год фінансовій установі протягом 2 год із часу прийняття надсилається перша квитанція, яка засвідчує факт одержання Файла повідомлень, а в іншому разі - протягом перших 2 год наступного робочого дня.

Якщо на електронну адресу фінансової установи протягом зазначеного строку після відправки Файла повідомлень не надійшло першої квитанції, фінансова установа має вважати Файл повідомлень неодержаним і вжити заходів для його повторного відправлення.

Оброблення Файлів повідомлень здійснюється з 9 до 17 год щодня, крім вихідних, святкових та неробочих днів.

Якщо на адресу ДФС протягом одного робочого дня після відправки пакета файлів не надійшло квитанції від фінансової установи про приймання Файла-відповіді, ДФС вважає Файл-відповідь неодержаним і вживає заходів для його повторного відправлення.

Датою та часом надання фінансовою установою Повідомлення в електронному вигляді до ДФС є дата та час, зафіксовані у другій квитанції про прийняття до оброблення Файла повідомлень, який містить таке Повідомлення, за умови відсутності помилки під час прийняття цього Повідомлення.

З матеріалів справи вбачається, що в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні від 10.05.2019 року, з датою операцій 27.06.2017 року наведені рахунки: НОМЕР_1 , НОМЕР_8, НОМЕР_9, НОМЕР_10, НОМЕР_11, НОМЕР_12,НОМЕР_13, НОМЕР_14, НОМЕР_12, НОМЕР_13, НОМЕР_15, НОМЕР_16, НОМЕР_17,НОМЕР_18, НОМЕР_19, НОМЕР_20, за якими нараховано штраф у розмірі 4 760,00 грн.

Позивач із вказаним штрафом не погоджується та зазначає про те, що банком у день відкриття вказаних рахунків було сформовано файли електронних повідомлень про відкриття/закриття рахунків та додано до програмного забезпечення « M .E.doc» для відправки до контролюючого органу.

Проте, позивач, як і більшість інших банків, підприємств, установ та організацій на території України 27.06.2017 року потрапив під удар вірусу-шифрувальника Diskoder.C (ExPetr, PetrWrap, Petya, NotPetya), в зв`язку із чим частина файлів повідомлення була сформована 30.06.2017 року та доставлено на поштову скриньку ДФС 30.06.2017, а оброблено 03.07.2017, іншу частину було сформовано 04.07.2017 та оброблено ДФС 04.07.2017.

З приводу цих обставин позивач 27.06.2017 року звернувся до Прем`єр-міністра України листом №117/6541/2017 щодо вжиття заходів реагування по припиненню протиправних дій невстановлених осіб, з метою уникнення спричинення шкоди банку та його клієнтам та відновлення роботи банківської системи.

17.07.2017 року за вх №08/20535 позивач отримав повідомлення Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 17.07.2017 року за №3685/38/03-2017 про те, що розповсюдження шкідливих програмних засобів та атака на банківські установи припинена, з метою встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності осіб, причетних до подій 27.06.2017 року проводиться досудове розслідування.

Крім того, 27.06.2017 року на офіційній сторінці Державної фіскальної служби України в мережі Інтернет була розміщена інформація про перебої в роботі сервісу служби.

Пізніше, 29.06.2017 року, враховуючи особливість проведення операцій, після 20.:00 годин банком було відкрито рахунок НОМЕР_2 та закрито рахунки НОМЕР_3 , НОМЕР_21, НОМЕР_22, НОМЕР_23, НОМЕР_24, НОМЕР_25,НОМЕР_26, НОМЕР_27, НОМЕР_28, НОМЕР_29, НОМЕР_30, НОМЕР_31, НОМЕР_32, НОМЕР_33, НОМЕР_34, НОМЕР_35, НОМЕР_36. По вказаним рахункам відповідачем було нараховано штраф у сумі 6 120,00 грн.

В зв`язку із ураженням інформаційних систем банку комп`ютерним вірусом і неможливістю подання інформації про відкриття/закриття рахунків на паперових носіях (оскільки після 20.00 годин поштові відділення та органи ДФС поштову кореспонденцію не приймають), позивачем було направлено до контролюючих органів фалами повідомлення на наступний робочий день - 30.06.2017 року.

Отже, протягом 27.06.2017 року - 06.07.2017 року інформаційні системи позивача не мали змоги працювати в штатному режимі, поряд з цим були збої і в роботі обладнання відповідача.

Перевіривши вказані обставини, суд встановив, що вони підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами, а саме: копією листа від 27.06.2017 року за №117/6541/2017 на ім`я Прем`єр-міністра України Гройсмана В.Б., скріншотом сторінки із сайту Державної фіскальної служби від 27.06.2017 року, листом Департаменту кіберполіції Національної поліції України від 17.07.2017 №3685/38/03-2017.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового Кодексу України податковим правопорушенням є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Суд вважає, що в даному випадку в діях позивача відсутня протиправність діянь, що виключає притягнення його до фінансової відповідальності.

Нарахування штрафів за несвоєчасну відправку повідомлень по вищенаведених рахунках є незаконним та необґрунтованим, оскільки позивач не міг вплинути на обставини втручання в діяльність банку третіх осіб та завчасно передбачити їх.

При цьому суд вважає, що позивач виконав свій обов`язок щодо повідомлення про відкриття/закриття рахунків, відправивши до контролюючого органу відповідні повідомлення після відновлення роботи систем банку. А тому притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу є протиправним.

У розрахунку до податкового повідомлення-рішення з датою операцій 22.11.2016 наведені рахунки, за якими позивачу нараховано штраф у сумі 67 660 ,00 грн. За цими рахунками, позивач з технічних причин збою в ПЗ «M.E.doc», які виникли після 17 години, не мав можливості направити повідомлення про відкриття/закриття рахунків до контролюючого органу в електронному вигляді.

Враховуючи час виникнення технічного збою та час, який потрібен для його вирішення, позивач, керуючись Розділом ІІ Порядку, в той же день направив на адресу ДФС України супровідного листа від 22.11.2016 №1722/13858/2016 щодо причин неможливості подання повідомлення в електронному вигляді, до якого додав повідомлення про відкриття/закриття рахунків у паперовому вигляді. При цьому вказане повідомлення було доставлено до відповідних податкових інспекцій, в яких обслуговуються платники податків 23.11.2016 року нарочно.

Перевіривши вказані доводи позивача суд встановив наступне.

Згідно із п.2 Розділу ІІ Порядку, у разі неможливості подання з технічних причин повідомлення в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, таке повідомлення може бути надано або надіслано поштою з повідомленням про вручення у паперовому вигляді за формою, згідно з додатком 2 до цього Порядку у день відкриття/закриття рахунка до контролюючого органу, в якому платник податків обліковується, як платник податків і зборів. У такому разі таке повідомлення надається або надсилається разом із супровідним листом, в якому зазначається причина неможливості подання повідомлення в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку.

Так, до матеріалів справи додано лист за підписом в.о. Голови правління Дубровін О.В за вих №1722/13858/2016 щодо подання повідомлень про відкриття/закриття рахунків платників податків. До того ж, 13.12.2016 року позивачу була надана відповідь Державної фіскальної служби України за вих № 26940/16/99-99-08-02-01-15 про направлення листа від 22.11.2016 року до Головного управління ДФС у Київській області для розгляду та надання відповіді, згідно з вимогами чинного законодавства.

Крім того, на підтвердження подання таких повідомлень до контролюючого органу, позивачем були надані корінці повідомлення по відкриття/закриття рахунків платників податків у фінансовій установі.

Таким чином суд вважає, що позивача виконав свої зобов`язання щодо своєчасної відправки повідомлень по відкриття/закриття рахунків у паперовому вигляді в день їх відкриття/закриття листом від 22.11.2016 року та нарочно передавши до відповідних податкових інспекцій повідомлення за формою № П1. В зв`язку із чим, застосування штрафу у розмірі 67 660,00 грн за несвоєчасне подання повідомлення є протиправним.

Натомість, як встановлено судом, під час надання відповіді на скаргу позивача до ДФС України, відповідач не врахував вказані доводи та не вказав , на якій підставі вони не були прийняті до уваги контролюючим органом.

У розрахунку до податкового повідомлення-рішення з датою операції 30.05.2017 року наведені рахунки: НОМЕР_4 , НОМЕР_37, НОМЕР_38, НОМЕР_39, НОМЕР_41, НОМЕР_40, НОМЕР_41, НОМЕР_41, НОМЕР_42,НОМЕР_42, НОМЕР_42, за якими відповідачем нараховано штраф у розмірі 4 080,00 грн.

Суд, дослідивши додаток 3 до позовної заяви, в якому містяться файли з квитанціями про прийняття повідомлення, встановив, що 30.05.2017 року о 18:53 було сформовано електронний файл повідомлення про закриття рахунків та відправлено до ДФС захищеними каналами зв`язку.

Згідно із п. 12 Розділу V Порядку, датою і часом надання фінансовою установою повідомлення в електронному вигляді до ДФС є дата і час, зафіксовані у другій квитанції про прийняття до оброблення файла повідомлень, яке містить таке повідомлення, за умови відсутності помилки при прийнятті цього повідомлення.

Згідно вимог Порядку, дата і час, зафіксовані у другій квитанції про прийняття до оброблення зазначається в полі «PROC_FILE_CRTDATE».

Друга квитанція позивачем була отримано 31.05.2017 року. Проте, у квитанції в полі «PROC_FILE_CRTDATE» зазначена дата 30.05.2017.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що позивач вчасно повідомив ДФС про закриття рахунків у повній відповідності до вимог Порядку та не вчинив порушення, за яке відповідачем було нараховано штрафні санкції.

Щодо застосування штрафу у розмірі 340 ,00 грн за рахунком НОМЕР_5 , судом встановлено наступне.

Позивачем 09.01.2018 року, у день закриття зазначеного рахунку, було сформовано електронний файл повідомлення. Другу квитанцію було отримано позивачем 09.01.2018 року, в якій в полі «PROC_FILE_CRTDATE» зазначена дата 09.01.2018.

Таким чином, позивач повідомив ДФС про закриття рахунку вчасно, у повній відповідності до вимог Порядку, в зв`язку із чим, суд вважає встановлення факту порушення та застосування штрафу до позивача протиправним.

Крім зазначеного, відповідачем були встановлені порушення щодо рахунків, наведених у розрахунку до податкового повідомлення-рішення з датою операцій 09.01.2018 року, за якими нараховано штраф у сумі 27 200,00 грн.

Так, позивачем 09.01.2018 року та 10.01.2018 (у день відкриття/закриття цих рахунків) після 16-ї години було сформовано електронні файли повідомлення та направлені захищеними каналами зв`язку до ДФС . Відповідні докази цього містяться у додатках №5 до позовної заяви.

Згідно до п. 10 Розділу V Порядку ДФС забезпечує цілодобовий прийом Файлів повідомлень.

У разі одержання Файла повідомлень до 16:00 год фінансовій установі протягом 2 год із часу прийняття надсилається перша квитанція, яка засвідчує факт одержання Файла повідомлень, а в іншому разі - протягом перших 2 год наступного робочого дня.

Якщо на електронну адресу фінансової установи протягом зазначеного строку після відправки Файла повідомлень не надійшло першої квитанції, фінансова установа має вважати Файл повідомлень неодержаним і вжити заходів для його повторного відправлення.

Оброблення Файлів повідомлень здійснюється з 9 до 17 год щодня, крім вихідних, святкових та неробочих днів.

Якщо на адресу ДФС протягом одного робочого дня після відправки пакета файлів не надійшло квитанції від фінансової установи про приймання Файла-відповіді, ДФС вважає Файл-відповідь неодержаним і вживає заходів для його повторного відправлення.

Не отримавши від ДФС першу квитанцію на адресу електронної пошти, позивач наступного дня повторно направив зазначені файли, на які було отримано файл-відповідь про взяття рахунків на облік датою 10 та 11.01.2018 відповідно.

У других квитанціях до файлів, відправлених 09.01.2018 зазначена дата 09.01.2018, в інших, відправлених 10.01.2018 зазначена дата 10.01.2018.

Як встановлено матеріалами справи, причиною неприйняття файлів контролюючим органом стали перебої у роботі серверу Державної фіскальної служби України, інформацію про які було розміщено на офіційній сторінці Державної фіскальної служби України в мережі Інтернет. Скріншот вказаної сторінки долучений до матеріалів справи та досліджений судом під час розгляду справи по суті.

В зв`язку із вищенаведеними обставинами, суд вважає, що позивачем були здійснені дії, у відповідності до вимог Порядку, щодо повідомлення ДФС України про відкриття/закриття рахунків, а тому в діях позивача відсутній склад правопорушення, за яке відповідачем застосована штрафна санкція у вигляді штрафу у розмірі 27 200,00 грн.

У розрахунку до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення наведено рахунок НОМЕР_6 з датою операції 10.01.2018, за яким відповідачем нараховано штраф у розмірі 340,00 грн.

Обставини справи свідчать про те, що інформацію про закриття вказаного рахунку 11.01.2018 позивачем сформовано в електронному повідомленні та направлено до ДФС.

У відповідності до Інструкції про застосування плану рахунків бухгалтерського обліку банків України (затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 11.09.2017 №89) рахунки балансової групи 2650 «Кошти на вимогу небанківських фінансових установ» мають призначення рахунку: облік вкладів (депозитів) на вимогу небанківських фінансових установ, у тому числі поточні рахунки небанківських фінансових установ та розрахунки за ними, надані кредити овердрафт. Отже, вони не відкриваються для фізичних осіб.

Як зазначає позивач, рахунок НОМЕР_6 було помилково відкрито та закрито 10.01.2018 для фізичної особи. В зв`язку із цим, у позивача не було потреби відправляти до ДФС інформацію про закриття зазначеного рахунку.

Оскільки обов`язковості щодо подання повідомлення про закриття такого рахунку законодавством не передбачено, суд вважає, що позивач не повинен був відправляти до ДФС інформацію про закриття вказаного рахунку.

На підставі зазначеного, застосування штрафу за відсутності факту правопорушення є недопустимим та протиправним.

У розрахунку до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення з датою операції 16.01.2018 наведені рахунки, за якими нараховано штраф у сумі 40 460,00 грн.

16.01.2018 року позивачем було сформовано файли електронних повідомлень та після 16:00 відправлено до ДФС. Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи додатками №7 до позову. У других квитанціях зазначена дата 16.01.2018.

Протягом другої половини дня на адресу позивача відповіді від ДФС не находило.

З урахуванням вимог п.10 Розділу V Порядку, не отримавши перші квитанції з файлами, відправленими після 16:00, банк має вважати такі файли повідомлень неодержаними та вживати заходів для їх повторного направлення після перших двох годин наступного робочого дня.

Враховуючи відсутність помилки при прийнятті зазначених повідомлень, датою надання банком повідомлень в електронному вигляді слід вважати дату, яка зафіксована у других квитанціях про прийняття до оброблення файла, а саме 16.01.2018.

Суд вважає, що оскільки позивач повідомив відповідача про відкриття/закриття рахунків у строк, визначений Порядком, він не вчинив правопорушення, а тому нарахування штрафних санкцій в цій частині є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.

Такого ж висновку суд прийшов і щодо рахунків у податковому повідомленні-рішенні з датою операції 18.06.2018 року. Матеріалами справи встановлено, що позивач проінформував відповідача про відкриття/закриття рахунків 18.06.2018 року. Перша квитанція надійшла до банку о 08:23 наступного дня з датою прийняття до опрацювання 19.06.2018. При цьому, наступний сформований файл електронних повідомлень, що відправлявся 18.06.2018 на поштовий сервер ДФС було прийнято до оброблення о 22:23 годині 18.06.2018. Вказані обставини підтверджуються додатками №8 до позову.

В зв`язку із тим, що другу квитанцію було отримано 19.06.2018 року із зазначенням дати 18.06.2018, суд вважає, що позивач вчасно повідомив ДФС про відкриття/закриття, рахунків, тобто виконав свій обов`язок, відповідно до Порядку. Тому нарахування відповідачем штрафних санкцій за неіснуюче правопорушення є протиправним.

Оскаржуване податкове повідомлення-рішення містить номера рахунків, із датою операції 30.08.2018 року, за якими відповідачем було нараховано штраф у розмірі 11 220,00 грн. Аналіз додатків до позовної заяви свідчить про те, що позивачем було вчасно повідомлено відповідача про відкриття/закриття зазначених рахунків, а саме 30.08.2018, що підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими доказами (додатки №9 до позову), а тому висновок відповідача про несвоєчасне повідомлення банком про зазначені обставини є протиправним та необґрунтованим.

Стосовно нарахування штрафу у розмірі 340 грн за рахунком НОМЕР_7 з датою операції 16.01.2018, суд вважає, що відповідач не довів перед судом наявність правопорушення за цим рахунком.

Позивач вказує на те, що інформація про цей рахунок до ДФС була направлена помилково, оскільки він є клієнтським і використовується банком для здійснення обліку відповідних розрахунків між клієнтом і банком за відповідним видом операцій.

Проаналізувавши матеріали справи, суд погоджується із твердженнями позивача у цій частині, в зв`язку із тим, що до 03.04.2018 року був чинним лист Державної податкової адміністрації України та Національного банку України від 14.11.2005 року №25-118/1886-11291, №22171/7/29-2017, який визначав перелік балансових рахунків, які мають направлятись до ДФС. Копія вказаного листа додана до матеріалів справи. Судом встановлено, що рахунку 2551 у вказаному листі не зазначено, а тому і обов`язку направляти до ДФС повідомлення про його відкриття позивач не був зобов`язаний.

Зазначені обставини стосуються і рахунків НОМЕР_43, НОМЕР_44, НОМЕР_45, НОМЕР_46. Відповідно до вищезазначеного листа, повідомлення про відкриття рахунків 2602 є необов`язковим для позивача.

Таким чином, застосування штрафів за вказаними рахунками є неправомірним.

Стосовно доводів відповідача про правомірність нарахування пені за рахунками НОМЕР_47,НОМЕР_48, НОМЕР_49. НОМЕР_50, НОМЕР_51, НОМЕР_52, суд вважає їх необґрунтованими з огляду на наступні факти.

За інформацією, наведеною відповідачем, вказані рахунки були закриті у період 2016-2017 роках.

Проте, на підставі яких даних відповідач вказав саме цей період, суду доведено не було. В судовому засіданні 18.11.2019 представник відповідача на це питання не змогла відповісти.

Позивач у період з 2002 по 2009 роки надавав повідомлення до контролюючих органів про закриття цих рахунків на паперових носіях. В зв`язку із тим, що з моменту закриття рахунків минуло більше 5 років, і закінчився визначений законодавством строк зберігання юридичних справ клієнтів, в яких зберігались відповідні квитанції повідомлення, позивач позбавлений можливості надати такі повідомлення.

Суд звертає увагу, що відповідно до ст. 102 Податкового Кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Згідно зі ст. 114 Податкового Кодексу України граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу

Судом встановлено, що на час виникнення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення строк давності у 1095 днів для застосування штрафних санкцій за вказане правопорушення сплинув, таким чином притягнення позивача до відповідальності і застосування до нього штрафу є протиправним.

Враховуючи сукупність встановлених вище обставин справи, суд дійшов висновку про відсутність факту правопорушень зі сторони позивача, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 10 травня 29 року № є протиправним і підлягає скасуванню.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В силу норми ч. 2 ст. 19 Конституції України посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" (03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1, ) задовольнити повністю;

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10 травня 2019 року № форми "ПС", винесене Офісом великих платників податків Державної податкової служби в частині стягнення штрафних санкцій на суму 173 060,00 грн;

3. Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Укргазбанк" (03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1, ) понесені судові витрати у розмірі 2595,90 (дві тисячі п`ятсот дев`яносто п`ять грн дев`яносто коп) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної податкової служби.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення складено і підписано 25.11.2019

Суддя Н.Г. Вєкуа