Справа № 320/6447/19
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
25 листопада 2019 року м. Київ №320/6447/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків,

в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулась військова частина НОМЕР_1 з позовом до ОСОБА_1 , в яком просить:

- визнати ОСОБА_1 винним у недотриманні ним обов`язків, визначених пунктом 1.3, абзацом 2 пункту 1.6 розділу І "Загальні положення" Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженої Наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 №333 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12.06.2014 за №611/25388), статтею 58, абзацами 14 та 23 статті 59 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №548-ХІV, абзацами 4 та 6 пункту 3.1.9 Положення про військове (корабельне) господарство Збройних Сил України, затвердженого Наказом Міністерства оборони України від 16.07.1997 №300, статтею 5 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №551-XIV, пунктами 31.6 та 31.7 Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженої наказом Міністра оборони України від 11 червня 2008 року №260, що призвело до нанесення матеріальних збитків у розмірі 131345,70 грн;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 суму збитку в розмірі 131345,70 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями абзацу другого частини другої цієї ж статті встановлено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Отже, при визначенні початку вказаного строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У позовній заяві позивач зазначив, що при проведенні аудиту відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 виявлено ряд фінансових порушень, зокрема, здійснення виплат коштів особам, на які ці особи права не мали (довідка до загального звіту фінансового аудиту та аудиту відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 ). Із змісту довідки до загального звіту фінансового аудиту та аудиту відповідності фінансово-господарської діяльності військової частини НОМЕР_1 за період з 01.10.2015 по 01.01.2018 випливає, що вона складена 27.02.2018 та що з нею ознайомлений, зокрема, командир військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 .

Суд зазначає, що тримісячний строк звернення позивача до суду з вимогою про стягнення збитку закінчився 28 травня 2018 року. Разом з тим, позивач звернувся до суду лише 20.11.2019, тобто після спливу строку, визначеного статтею 122 КАС для звернення до суду.

Суд звертає увагу на те, що позивач, всупереч вимог статті 161 КАС, не додав до позовної заяви заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Тому, позивачу в порядку усунення недоліку позовної заяви необхідно надати обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з доказами на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду або надати суду докази, які підтверджують звернення до суду з даним позовом в межах строку, встановленого КАС.

Окрім цього, положеннями пункту 2, 4 частини п`ятої та частиною шостою статті 160 КАС встановлено, що:

в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

При цьому, суд звертає увагу на те, що стаття 5 КАС передбачає право на звернення до суду та способи судового захисту шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

У позовній заяві однією з вимог зазначена вимога про визнання ОСОБА_1 винним у недотриманні ним обов`язків, визначених пунктом 1.3, абзацом 2 пункту 1.6 розділу І "Загальні положення" Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженої Наказом Міністерства оборони України від 26.05.2014 №333 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12.06.2014 за №611/25388), статтею 58, абзацами 14 та 23 статті 59 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №548-ХІV, абзацами 4 та 6 пункту 3.1.9 Положення про військове (корабельне) господарство Збройних Сил України, затвердженого Наказом Міністерства оборони України від 16.07.1997 №300, статтею 5 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №551-XIV, пунктами 31.6 та 31.7 Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженої наказом Міністра оборони України від 11 червня 2008 року №260, що призвело до нанесення матеріальних збитків у розмірі 131345,70 грн. З огляду на зазначене, суд вважає, що сформульована позивачем вказана позовна вимога не відповідає положенням частини першої статті 5 КАС.

Також, всупереч зазначених вимог статті 160 КАС, у позовній заяві не вказані відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої статті 160 КАС, стосовно представника, а саме, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Тому, вказані недоліки позовної заяви мають бути усунуті шляхом подання до суду позовної заяви оформленої відповідно до статті 160 КАС, а також надання її копії відповідно до кількості учасників справи, зокрема, із зазначенням у ній: 1) змісту позовних вимог у відповідності до положень статті 5 КАС; 2) відомостей, визначених у пункті 2 частини п`ятої статті 160 КАС, стосовно представника, а саме, реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номеру і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти.

Крім того, частиною другою статті 161 КАС встановлено, що суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

До позовної заяви, як доказ її надіслання відповідачу рекомендованим листом №782, позивач надав копію службового чеку ПАТ "Укрпошта" від 26.09.2019. Водночас у позовній заяві зазначена дата її складання 28.10.2019.

Таким чином, вказаний недолік позовної заяви має бути усунутий шляхом подання до суду доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням відповідачу копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами.

Суд звертає увагу на те, що згідно з частиною третьою статті 161 КАС, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.132 КАС).

Положеннями абзацу першого частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою зазначеної статті, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який поданий суб`єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за позов немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України від 23 листопада 2018 року №2629-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік", з 1 січня 2019 року встановлений прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921 гривня).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч.3 ст.6 Закону №3674-VI).

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону №3674-VI, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви випливає, що вона має одночасно майновий і немайновий характер. Отже, ставка судового збору за майновий характер адміністративного позову становить 1970,19 грн (1,5 відсоток ціни позову (131345,70 грн)) та за немайновий характер 1921,00 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Однак, всупереч вимог статті 161 КАС, позивач до позовної заяви додав копію, а не оригінал, платіжного доручення від 12.07.2019 №786 про сплату судового збору тільки у розмірі 1971,00 грн. Тому, вказаний недолік позовної заяви позивач має усунути шляхом подання до суду оригіналу платіжного доручення від 12.07.2019 №786 про сплату судового збору в розмірі 1971,00 грн та документа про сплату судового збору в розмірі 1920,19 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Частиною першою статті 123 КАС визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частинами першої та другої статті 169 КАС, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 КАС, суд

у х в а л и в:
Залишити без руху позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.