Справа № 240/11730/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2019 року м. Житомир справа № 240/11730/19

категорія 104020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій він просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення КДКА Житомирської області №21/2/3 від 10.12.2018 "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту";

- зобов`язати КДКА Житомирської області провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Разом з тим, зазначена норма процесуального законодавства встановлює загальний строк подання адміністративного позову для захисту прав, свобод та інтересів особи та спеціальний, встановлений Кодексом адміністративного судочинства України, а також іншими законами. Зазвичай вони коротші від загального строку звернення й обумовлені специфікою відповідних відносин, у яких визначеності (стабільності) необхідно досягнути якнайшвидше.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області №21/2/3 "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту" від 10.12.2018, щодо якого встановлені спеціальні строки для звернення до суду із вимогою про його оскарження.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Отже, в даному випадку перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на судове оскарження, тобто з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирській області, а саме 21.01.2019.

Однак даний позов поданий позивачем 18.11.2019, що підтверджується датою, зазначеною у позовній заяві, та реєстраційним штампом суду.

У той же час, позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій, на переконання позивача, строк оскарження рішення від 10.12.2018 до адміністративного суду ним пропущено з поважних причин.

Розглянувши подану позивачем заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, а також додані до неї документи, суд встановив таке.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З правового аналізу зазначених норм вбачається, що законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до відстеження пересилання поштових відправлень Укрпошти позивач 21.01.2019 отримав рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області №21/2/3 "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту" від 10.12.2018.

У заяві позивач зазначив, що він 18.02.2019 звернувся із скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо скасування рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області №21/2/3 "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту" від 10.12.2018, проте жодних доказів в підтвердження дати звернення до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не надав. Результати розгляду цієї скарги він отримав 14.06.2019 у вигляді рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №V-005/2019 від 30.05.2019 рекомендованим листом.

Вказуючи на поважність причин пропуску строку звернення до суду, ОСОБА_1 зазначає, що у період з 29.06.2019 по 20.07.2019 перебував за межами м. Житомира у м. Куп`янську Харківської області, у період з 02.10.2019 по 11.10.2019, з 21.10.2019 по 25.10.2019 та з 29.10.2019 по 01.11.2019 перебував на лікарняному.

Однак, надані Карпінським Андрієм Костянтиновичем документи не підтверджують того факту, що у період з 22.01.2019 по 13.06.2019, з 15.06.2019 по 28.06.2019, з 21.07.2019 по 01.10.2019, з 12.10.2019 по 20.10.2019, з 26.10.2019 по 28.10.2019, 02.11.2019 по 17.11.2019 він не мав можливості звернутися до суду за захистом своїх прав, а відтак наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду визнаються неповажними.

При цьому, суд позбавлений можливості встановити як факт своєчасного звернення зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, так і факт неможливості дотримання позивачем тридцятиденного строку на судове оскарження рішення від 10.12.2018 навіть з дати отримання результатів розгляду його скарги Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про пропущення ОСОБА_1 строку на звернення до суду під час подання позовної заяви до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Частинами 1 та 2 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 169 КАС України).

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду, підтверджених належними доказами.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.М. Майстренко