Справа № 280/4764/19
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2019 року (о 17 год. 00 хв.)Справа № 280/4764/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Лялько Ю.В.,

представника позивача Пузія О.В.,

представника відповідача Лисенко С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засідання адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара»

до Запорізької митниці ДФС

про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Тара» (далі ТОВ «Тара», позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Запорізької митниці ДФС (далі відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оформлену 13.09.2019 відповідачем.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві посилається на приписи Митного кодексу України та зазначає, що рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05) встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Зауважує, що Державне підприємство «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім.Я.Ю. Осади» зазначено у додатку до листа Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 як акредитована лабораторія. Наголошує, що Висновком Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» №4 від 12.09.2019 підтверджено, що надані на дослідження зразки металопродукції, а саме круг діаметром 33 мм із сталі 25ХГТ мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006 та не є арматурою чи катанкою. Таким чином, на думку позивача, оскільки товар, заявлений до митного оформлення за МД №UА112090/2018/001742 від 11.06.2019 не відповідає опису, визначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05) до такого товару не застосовується антидемпінгове мито у розмірі 15,21%. Вищенаведені обставини обґрунтовано підтверджують, що оскаржувана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023 є протиправною, а тому просить скасувати спірне рішення відповідача.

Ухвалою судді від 07.10.2019 відкрито провадження у справі, призначено адміністративну справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначене переше судове засідання на 05 листопада 2019 року. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 23 жовтня 2019 року надіслав до суду відзив на адміністративний позов (вх. №44058), у якому вказує, що оскаржувану картку відмови було прийнято з наступних причин: невірно заповнена графа 47 митної декларації, а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою митною декларацією антидемпінгового мита по товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05, яким внесені зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05, порушені вимоги наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа», декларантом протягом строків, встановлених ст. 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень п. 4 ч. 4 ст. 269 Кодексу. Таким чином, вважає, що оскільки товар заявлений до митного оформлення за МД №UА112090/2019/002662 від 13.09.2019 за кодом з описом «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Країна виробництва RU» відповідають опису, визначеному у рішенні Комісії №АД-390/2018/4411-05 від 20.04.2018, до таких товарів застосовується антидемпінгове мито у розмірі 15,21%, графа 47 митної декларації №UА112090/2019/002662 від 13.09.2019 заповнена невірно, а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою митною декларацією антидемпінгового мита, отже у відповідача були законні підстави для винесення Картки відмови у прийнятті митної декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023 від 13.09.2019, у зв`язку із чим зазначена Картка відмови є законною, обґрунтованою та прийнятою на підставі норм чинного законодавства, а тому просить у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

05 листопада 2019 року судом оголошена перерва у розгляді справи до 19 листопада 2019 року.

Представником позивача надано суду відповідь на відзив (вх. №48036 від 15.11.2019), у якій додатково зазначає, що заперечення на адміністративний позов обґрунтовані, зокрема, тим, що на момент складання рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картку №UA112090/2019/00023 відповідач начебто не отримав висновок Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» №4 від 12.09.2019, яким підтверджено, що надані на дослідження зразки не є арматурою чи катанкою. Однак це не відповідає дійсності, так як в тексті оскаржуваної картки відмови відповідачем зазначено про отримання та дослідження ним цього висновку з протоколами випробувань. Незрозумілим також є те, чому митним органом не направлено відібрані зразки товару на експертне дослідження до лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень з метою чіткої ідентифікації товару та які зазначені в листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі №4413-06/37204-03 від 22.08.2018. Ураховуючи вищевикладені обставини, просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним у позові та відповіді на відзив. Просить адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, із підстав викладених у наданому суду відзиві. Просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

На підставі статті 243 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини постанови та оголошено про час виготовлення постанови у повному обсязі.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ «Тара» () зареєстровано в якості юридичної особи 19.06.1998, видами діяльності підприємства за КВЕД-2010: 28.15 Виробництво підшипників, зубчастих передач, елементів механічних передач і приводів (основний), 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства, 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали, 25.62 Механічне оброблення металевих виробів, 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

19 вересня 2018 року між АТ «Оскольський електрометалургійний комбінат», м. Старий Оскол, Російська Федерація, (Постачальник) та ТОВ «Тара» (Покупець) було укладено контракт № СТАР-367247, предметом якого є поставка продукції (металопрокату), у номенклатурі, кількості й строках згідно з додатково узгодженими додатками (Специфікаціями), які додаються до цього Контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно з специфікацією №2 від 24.07.2019 постачанню підлягає металопрокат в асортименті, виробником якого є АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», у кількості 350 т, за ціною 14 002 700,00 грн. Також на виконання умов контракту був складений рахунок-фактура (інвойс) №530016 від 21.08.2019.

28 серпня 2019 року позивач звернувся до відповідача для оформлення вантажу за вищевказаним контрактом, шляхом подання ЕМД типу ІМ 40 ТН №UA112090/2019/002465 (тимчасова митна декларація) за кодом згідно УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток 33-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 12. Номер плавки для діаметру 33 мм: 15370. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД).

До митної декларації позивачем було додано:

контракт № СТАР-367247 від 19.09.2018;

Специфікація №2 від 24.07.2019 до нього;

Рахунок-фактура №530016 від 21.08.2019;

Експортна накладна №27718565 від 21.08.2019;

Сертифікати якості №0678797 від 21.08.2019;

Пакувальний лист №0183345 від 21.08.2019 тощо (графа 44).

В графі 47 декларації було зазначено про нарахування на вказаний товар антидемпінгового мита у розмірі 15,21 % в сумі 140 674,06 грн., яке сплачено відповідно до платіжного доручення №2485 від 28.08.2019.

22.04.2019 між ТОВ «ТАРА» (замовник) та Державним підприємством «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» (виконавець) укладено Договір №657-19-4, згідно з п.1.1 якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе роботу «Оцінка показників якості металоконструкції на відповідність нормативним вимогам».

28.08.2019 начальником відділу матеріально-технічного постачання ТОВ «Тара» у присутності співробітника ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» та представника Запорізької митниці ДФС взято проби (зразки) товарів, про що складено Акт взяття проб (зразків) товарів.

Крім того, одночасно з відбором проб митним постом «Мелітополь» Запорізької митниці ДФС було також проведено відбір проб вказаного товару для проведення власних лабораторних досліджень з метою визначення хімічних та фізичних характеристик товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД, що саме представником відповідача підтверджено у судовому засіданні.

За результатами дослідження 11 вересня 2019 року експертом складено висновок №4, в якому зазначено, що за результатами аналізування вищезазначених даних досліджені зразки металопродукції круг діаметром 33 мм зі сталі марки 25ХГТ, сертифікат якості за №№0678797 від 21.08.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ- 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Листом від 12.09.2019 №363 позивачем на адресу Запорізької митниці ДФС направлено оригінал висновку №4 (примірник №2) з копіями протоколів випробувань №301-242 затверджений 05.09.2019, №302/1-244 затверджений 11.09.2019 для врахування їх в роботі при оформленні додаткової митної декларації, який отримано відповідачем 16.09.2019, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення.

13 вересня 2019 року позивач подав ЕМД типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/002662 (додаткова митна декларація) за кодом згідно УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток 33-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 12. Номер плавки для діаметру 33 мм: 15370. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД) та одночасно заявив до повернення зайво сплачену суму антидемпінгового мита в розмірі 140 674,06 грн. (код платежу 023, гр. 47 митної декларації).

Проте, на зазначену митну декларацію відповідачем 13 вересня 2019 року оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації № UA112090/2019/00023.

У вказаній картки відмови зазначено, що у митному оформленні (випуску) товарів відмовлено, у зв`язку з невірним заповненням графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05. Відсутні підстави для повернення сплаченого раніше антидемпінгового мита по тов. №1. Порушені вимоги Наказу Міністерства фінансів від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа». Декларантом протягом строків, встановлених статтею 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України.

З метою завершення митного оформлення товару, уповноваженою особою декларанта 15.05.2019 була подана додаткова митна декларація №UА112090/2019/001448.

Правомірність та обґрунтованість картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112090/2019/00023 від 13.09.2019 є предметом позову, який передано на розгляд суду.

Враховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Спірні правовідносини між позивачем та відповідачем-1 з питання митного оформлення товарів, які переміщуються через митний кордон України, регламентуються Митним кодексом України від 13.03.2012 №4495-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина четверта статті 275 Митного кодексу України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

У відповідності до частини дев`ятої статті 280 Митного кодексу України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «;Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».

Пунктом 2 статті першої Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» №330-XIV від 22.12.1998 антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Згідно частин шостої та восьмої статті 16 вищевказаного Закону остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання. У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту. Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27 грудня 2017 року прийняте рішення № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», яким визначено, що протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику… та застосовані остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

- Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією прийнято рішення №АД-390/2018/4411-05, яким внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції: «Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

- Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».

Згідно з частиною другою статті 44 Митного кодексу України у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною третьою статті 44 Митного кодексу України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «;Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «;Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», «;Про зовнішньоекономічну діяльність»; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У відповідності до частин першої-третьої статті 48 Митного кодексу України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

У відповідності до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД до товарної позиції 7228 «Інші прутки та бруски з інших легованих сталей; кутики, фасонні та спеціальні профілі з іншої легованої сталі; порожнисті прутки та бруски для буріння з легованих або нелегованих сталей» належать: прутки та бруски з кремнієво-марганцевої сталі: інші прутки та бруски без подальшого оброблення після гарячого прокатування, гарячого волочіння або пресування: інші прутки та бруски без подальшого оброблення, крім кування: інші прутки та бруски: кутики, фасонні та спеціальні профілі: прутки та бруски порожнисті для буріння.

Рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 27.12.2017 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05), встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/10508-07 від 12.03.2019 визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів, про що Мінекономрозвитку листом №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 та № 4413-06/39034-03 від 05.09.2018 повідомляло ДФС.

Міністерство економічного розвитку та торгівлі України визначало вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

Також, визначено перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.

З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.

Вказані правові висновки також відповідають правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 02.10.2018 по справі № 804/2304/18.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної картки відмови, підставою для її прийняття були висновки митного органу щодо невірного заповнення позивачем графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 № АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05.

Так, відповідно до поданої позивачем митної декларації, останнім імпортувались з Російської Федерації прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку.

В свою чергу, згідно висновку № 4 Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади», досліджені зразки металопродукції круг діаметром 33 мм зі сталі 25 ХГТ, сертифікат якості за 0678797 від 21.08.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТІ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Вказаний висновок був сформований на підставі акту взяття проб (зразків) товарів від 28.08.2019.

В свою чергу, відповідачем доказів або пояснень, які б спростовували вказані висновки дослідження, з урахуванням приписів частини другої статті 77 КАС України, до суду надано не було.

Для суду є незрозумілим, чому митним органом не направлено відібрані зразки товару на експертне дослідження до лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень та які зазначені в листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018.

Отже, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов до висновку, що в даному випадку відповідачем не було обґрунтовано належними та допустимими доказами факт декларування позивачем товару, який підпадає під остаточні антидемпінгові заходи.

Також, що стосується посилань відповідача на неподання позивачем письмового звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України, протягом строків, визначених ст. 255 Митного кодексу України, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Згідно частинами першою, п`ятою статті 255 Митного кодексу України митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до статті 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Згідно зі статтею 260 Митного кодексу України, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Приписами статті 261 Митного кодексу України встановлено, що у разі подання відповідно до статей 259 і 260 цього Кодексу попередньої, тимчасової або періодичної митної декларації декларант або уповноважена ним особа повинні протягом строків, визначених відповідно до цього Кодексу, подати органу доходів і зборів додаткову декларацію, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за попередньою, тимчасовою або періодичною митною декларацією, що подавалися б у разі декларування цих товарів за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку.

Як свідчать встановлені обставини справи, 28 серпня 2019 року позивачем була подана до відповідача митна декларація типу ІМ 40 ТН № UA112090/2019/002465 (тимчасова митна декларація).

В свою чергу, 13 вересня 2019 року позивачем була подана митна декларація типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/002662 (додаткова митна декларація).

Відтак, з зазначених обставин справи вбачається, що позивачем була подана додаткова митна декларація протягом 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації, що свідчить про дотримання останнім приписів статей 260, 261 Митного кодексу України.

Ураховуючи викладене, відповідачем не доведено суду законність прийняття рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та видачі картки відмови №UA112090/2019/00023, тому вказана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Згідно із статтею 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що представником позивача з метою підтвердження витрат на професійну правничу допомогу, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді, надано копії договору про надання правової допомоги від 26.09.2019, предметом якого є оскарження картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оформленої 13.09.2019 відповідачем, акт про прийняття наданих послуг від 01.11.2019 на загальну суму гонорару 5 500,00 грн. (підготовка позовної заяви 3 000,00 грн., представництво інтересів в судовому засіданні 23.07.2019 (виправлено представником на 05.11.2019), акт про прийняття наданих послуг від 12.11.2019 на загальну суму гонорару 4 500,00 грн. (підготовка відповіді на відзив 2 000,00 грн., представництво інтересів в судовому засіданні 19.11.2019 2 500,00 грн.), рахунок на оплату №122 від 26.09.2019 та платіжне доручення №2807 від 27.09.2019 на суму 3 000,00 грн., рахунок на оплату №150 від 01.11.2019 та платіжне доручення №3178 від 01.11.2019 на суму 2 500,00 грн., рахунок на оплату №157 від 12.11.2019 та платіжне доручення №3306 від 12.11.2019 на суму 2 500,00 грн., рахунок на оплату №158 від 12.11.2019 та платіжне доручення №3307 від 12.11.2019 на суму 2 000,00 грн., що підтверджують факт оплати, ордер серія АР№1003468 від 26.09.2019, довідка про відсутність у організаційній структурі ТОВ «Тара» юридичної служби від 30.08.2019 №323.

З наданих документів вбачається, що позивачем були понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн. за підготовку позовної заяви, підготовку відповіді на відзив, представництво інтересів позивача в судовому засіданні 23.07.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді (підготовче засідання), представництво інтересів позивача в судовому засіданні 05.08.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді. Усі послуги, як зазначено у акті наданих послуг від 05.08.2019, надані в рамках справи №280/2495/19, що розглядається Запорізьким окружним адміністративним судом.

Представником відповідача заявлено клопотання про зменшення розміру витрат позивача на правничу допомогу (вх. №47922 від 14.11.2019).

За положеннями статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Отже, з огляду на викладені обставини, заявлені до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу за вказані послуги вартістю 10 000,00 грн. є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг позивачу, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг). В свою чергу, враховуючи той факт, що адвокатом все таки було проведено роботу з підготовки позовної заяви, відповіді на відзив, які враховано судом при вирішенні справи, його участь у судових засіданнях, суд вважає, що розмір витрат на правничу допомогу щодо підготовки позову, який підлягає відшкодуванню позивачу у співмірності до наданих послуг становить 1 000,00 грн., участь у судових засіданнях 05.11.2019 та 19.11.2019 з урахування їх тривалості становить 200,00 грн. (8 хв.) та 800,00 грн. (приблизно 1 година) відповідно, а також за підготовку та надіслання до суду відповіді на відзив 1 000,00 грн.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, враховуючи складність справи, фактично наданні адвокатом послуги та ціну позову, суд дійшов висновку, що належний розмір правової допомоги, яка підлягає відшкодуванню позивачу, становить 4 500,00 грн.

Крім того, позивачем при зверненні до суду з позовною заявою сплачено судовий збір у розмірі 1 921,00 грн. згідно з платіжним дорученнями від 27.09.2019 №2813.

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, судові витрати, понесені позивачем на оплату судових витрат, мають бути присуджені на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, Каховське шосе, буд. 38, ) до Запорізької митниці ДФС (69041, м. Запоріжжя, вул. Сергія Синенка, буд. 12, ) про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00023, оформлену 13.09.2019 Запорізькою митницею ДФС.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС витрати на правничу допомогу у розмірі 4 500,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот гривень).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тара» за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС суму судового збору у розмірі 1 921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлений 25.11.2019.

Суддя І.В. Батрак