Справа № 480/1524/19
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 р.Справа № 480/1524/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року, головуючий суддя І інстанції: С.О. Бондар, м. Суми, повний текст складено 05.07.19 року по справі № 480/1524/19

за позовом Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради

про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, направлення, припису та постанови,

ВСТАНОВИВ

Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (далі по тексту - Управління капітального будівництва, позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі по тексту - Управління ДАБК, відповідач), в якому просило суд :

визнати протиправними дії відповідача щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Р. Корсакова" щодо дотримання суб`єктом містобудування Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

визнати протиправними та скасувати наказ № 59-ОД від 20.03.2019 про проведення позапланового заходу, направлення №37 від 21.03.2019 для проведення позапланового заходу, припис №37 від 29.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанову №2-187/29.01-12 від 17.04.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 по справі № 480/1524/19 адміністративний позов Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказу, направлення, припису та постанови - задоволено.

Визнано протиправними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Р. Корсакова» щодо дотримання суб`єктом містобудування Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Визнано протиправними та скасовано:

- наказ № 59-ОД від 20.03.2019 про проведення позапланового заходу;

- направлення №37 від 21.03.2019 для проведення позапланового заходу;

- припис №37 від 29.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- постанову №2-187/29.01-12 від 17.04.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнуто на користь Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (вул. Петропавлівська, 91, м. Суми, 40000, ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (вул. Воскресенська, 8А, м. Суми, 40000, ) витрати зі сплати судового збору у сумі 7684 грн. (сім тисяч шістот вісімдесят чотири грн.).

Відповідач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 по справі № 480/1524/19, ухвалити нове рішення, яким відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що під час проведення позапланового заходу (перевірки) на виконання вимоги прокуратури Сумської області від 05.03.2019 № 22/29.01-14, яка відповідно до пп.7 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в Україні, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 (далі по тексту - Порядок № 553), є підставою для проведення позапланової перевірки, встановлено, що позивачем, як замовником, допущено порушення у сфері містобудівної діяльності, а саме, будівництво об`єкту «Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж жилого масиву) виконане з відхиленням від робочого проекту, розробленого СФ ДП «ДНІДПРОДІПРОВОДОГОСП», та з порушенням Державних будівельних норм ДБН В.2.3.-4:2015, В.2.3-52001, 360-92, ДСТУ Б В.2.7-119:2011. Вказаний об`єкт вважає самочинним будівництвом та таким, що підлягає перевірці незалежно від того, чи завершено будівельні роботи, а відтак, проведення позапланового заходу в даному випадку не суперечить правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 02.10.2018 по справі № 465/1461/16-а. Наполягає, що припис, складений відповідачем з дотриманням передбаченої законодавством процедури, а штрафні санкції до позивача застосовано правомірно, на підставі Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Представник позивача в надісланому до суду письмовому відзиві просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін. Стверджує, що позаплановий захід, проведений у період з 21 по 29 березня 2019 року, здійснений з порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, оскільки підготовчі та будівельні роботи на об`єкті були закінчені 27.12.2016, а об`єкт був прийнятий в експлуатацію ще 27.03.2018. Враховуючи, що перевірка проведена не була (фактично посадові особи відповідача провели перевірку шляхом ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та відображення в акті перевірки лише висновків експертизи, наявної в матеріалах кримінального провадження), вважає пртиправними дії щодо її проведення. Оскільки об`єкт містобудування та документи суб`єкта містобудування не досліджувалися, твердження відповідача про те, що даний об`єкт є об`єктом самочинного будівництва, вважає безпідставними. Звертає увагу суду, що в розумінні п.7 Порядку № 553 виявлення об`єкту самочинного будівництва є самостійною підставою для перевірки, а у спірних відносинах перевірка проводилась з посиланням на вимогу правоохоронних органів. Незважаючи на приписи п.13 Порядку № 553 відповідачем під час проведення позапланової перевірки представників Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради жодного разу не було запрошено, чим порушено право суб`єкта містобудування бути присутнім під час перевірки. Отже, допущені відповідачем порушення порядку проведення перевірки, за відсутності підстав для її проведення, зумовлюють визнання протиправними дій щодо її проведення, скасування наказу про проведення перевірки, припису про усунення порушень законодавства та постанови про накладення на позивача штрафу.

Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

14.11.2019 від представника позивача надійшла заява про відмову від позовних вимог про визнання протиправними та скасування направлення Управління ДАБК СМР від 21.03.2019 № 37.

Відповідно до ч.1 ст.189 КАС України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

За приписами п.2 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом.

Згідно з ч.1 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 по справі № 480/1524/19 підлягає скасуванню в частині в частині задоволення позовних вимог Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування направлення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради № 37 від 21.03.2019, із закриттям провадження в цій частині позовних вимог.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправними дій Управління ДАБК Сумської міської ради, а також наказу відповідача № 59 ОД від 20.03.2019, припису № 37 від 29.03.2019 та постанови № 2-187/29.01-12 від 17.04.2019, доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що 05.03.2019 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради надійшла вимога прокуратури Сумської області від 04.03.2019 №04/2/4/2-1190-16 про проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву)" (а.с.12-15).

Наказом начальника управління ДАБК Сумської міської ради від 20.03.2019 №59-ОД доручено провести позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил суб`єктами містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Р . Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву)" (а.с.17).

21.03.2019 начальником Управління ДАБК було видане направлення для проведення позапланового заходу від 21.03.2019 № 37, строк дії направлення - з 21 по 27 березня 2019 року (а.с.16).

Наказом відповідача № 67-ОД від 27.03.2019 було продовжено строк перевірки, у зв`язку з чим начальником Управління ДАБК було видане направлення № 37/1 від 27.03.2019 зі строком дії з 28.03.2019 по 29.03.2019 (а.с.53).

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, Управлінням ДАБК складено акт від 29.03.2019 № 37, яким зафіксовано порушення, зокрема, ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011. Як зазначено в акті, замовником будівництва - Управлінням капітального будівництва Сумської міської ради в особі начальника Шилова В.В. наведено недостовірні дані у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 27.03.2018 № См74 на об`єкті будівництва «Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву)", а саме вказана ширина проїзної частини 8м, тоді як за результатами обстеження встановлено, що ширина дорожнього полотна становить 7,05 м, що не відповідає проектній документації, в якій зазначена ширина 7,5м (а.с.18-26).

29.03.2019 Управлінням ДАБК видано припис № 37 про усунення порушень містобудівного законодавства, зазначених в акті перевірки від 29.03.2019 № 37 (а.с.27).

29.03.2019 Управлінням ДАБК було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 37-1, в якому констатовано порушення позивачем ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2014 № 461 (а.с.55-56).

Постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 17.04.2019 №2-187/29.01-12 визнано Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 1 п. 4 ч. 2 ст. 2 Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено на позивача штраф в сумі 69156 грн (а.с.28-29).

Не погодившись з діями відповідача по проведенню позапланової перевірки, наказом про її проведення, а також з постановою та приписом, винесеними на підставі висновків цієї перевірки, Управління капітального будівництва звернулось до суду з цим позовом про оскарження дії відповідача по проведенню перевірки, припису та постанови, а також наказу відповідача № 59-ОД від 20.03.2019 та направлення №37 від 21.03.2019 для проведення позапланового заходу.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем в порушення вимог ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку № 553, позаплановий захід державного контролю на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Корсакова" здійснювався після закінчення підготовчих та будівельних робіт, та без обстеження об`єкту будівництва. Враховуючи протиправність проведення оскаржуваного позапланового заходу, суд визнав протиправними наказ на проведення позапланової перевірки та дії відповідача по її проведенню, а припис про усунення порушень законодавства та постанову про притягнення позивача до відповідальності скасував.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

На виконання частини 4 статті 2 вказаного Закону, заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідній сфері та міжнародними договорами.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, згідно з частиною 1 статті 41 вказаного Закону, державним архітектурно-будівельний контролем є сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах будівництва шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі по тексту - Порядок №553).

Пунктом 1 Порядку № 553 визначено, що процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Так, серед іншого до таких підстав віднесено : виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону № 3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (частина третя статті 41 Закону № 3038-VI).

За правилами пункту 8 Порядку № 553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За приписами п.12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Згідно з п.п.16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).

Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені в пунктах 13, 14 Порядку № 553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проаналізувавши наведені вище положення статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553, колегія суддів зазначає, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил може здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом, такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва, у зв`язку з чим такі перевірки можуть стосуватися і збудованого об`єкту.

Водночас, на думку колегії суддів, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Аналогічний висновок зазначений в постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а.

З матеріалів справи вбачається, що 27.03.2018 позивачем була подана декларація про готовність до експлуатації об`єкта "Будівництво дороги по вул. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул . Корсакова", яка була зареєстрована під номером СМ74. Згідно з цією декларацією датою початку будівництва є 22.06.2016, датою закінчення будівництва - 27.12.2016. Строк введення об`єкта в експлуатацію - І квартал 2018 року (а.с. 31).

Отже, будівельні роботи на цьому об`єкті завершені та об`єкт введений в експлуатацію, що відображено в пункті 6.1 розділу 6 акту перевірки самим відповідачем.

Таким чином, як вірно зазначено судом першої інстанції, видання наказу № 59-ОД від 20.03.2019 на проведення позапланової перевірки об`єкту, будівництво якого вже завершено та введено в експлуатацію, що унеможливлює проведення державного архітектурно-будівельного контролю на цьому об`єкті, є протиправним.

Посилання відповідача на те, що спірний об`єкт є об`єктом самочинного будівництва, у зв`язку з чим міг бути перевірений у будь-який час, колегія суддів відхиляє, оскільки реєстрація декларації про готовність об`єкту до експлуатації виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення.

Крім того, в силу п.7 Порядку № 553 виявлення факту самочинного будівництва об`єкта є самостійною підставою для призначення позапланової перевірки.

Однак, виходячи зі змісту наказу № 59-ОД від 20.03.2019, підставою для проведення спірної перевірки була виключно вимога прокуратури Сумської області, вказівка на виявлення самочинного будівництва у наказі відсутня. Такі посилання відсутні і у вимозі прокуратури Сумської області від 04.03.2019.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, відповідач дійшов висновку про самочинність будівництва спірного об`єкту лише за результатами аналізу вимоги прокуратури Полтавської області від 04.03.2019 № 04/2/4/2-1190-16, в якій зазначено, що будівництво не відповідає проектній документації.

Відповідно до ст.376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідачем не заперечується наявність у позивача документа на право виконання будівельних робіт та затвердженого робочого проекту, що виключає віднесення вказаного об`єкта до самочинно збудованих у розумінні ст.376 ЦК України.

Щодо посилань відповідача на наявність істотних порушень будівельних норм і правил при будівництві спірного об`єкту, слід зазначити, що, як зазначив сам відповідач в апеляційній скарзі, виконання будівельних робіт з порушенням затверджених проектних рішень становить самостійний склад правопорушення, відповідальність за яке передбачена п.8 ч.3 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Однак, з боку позивача відповідачем було констатоване порушення, передбачене іншою нормою цього Закону - абз. 1 п. 4 ч.2 ст. 2, диспозицію якого складає, зокрема, наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Враховуючи викладене, відхилення від проектної документації, на яке посилається відповідач, у розумінні цієї статті саме по собі не є ознакою самочинного будівництва.

Також, слід вказати, що встановити факт невідповідності проектній документації можливе лише за результатами проведення перевірки, вивчення проектної документації та фактичного дослідження об`єкту будівництва. Без проведення перевірки стверджувати про наявність відхилення від проектної документації є юридично неспроможним.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради фактично перевірка не проводилась, об`єкт перевірки не обстежувався, проектна документація об`єкта не вивчалась, а тому є необґрунтованими твердження відповідача про те, що спірний об`єкт є самочинним будівництвом.

Враховуючи викладене, з огляду на завершення будівельних робіт на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Корсакова" та відсутність ознак самочинного будівництва, колегія суддів дійшла висновку про відсутність у відповідача підстав для ініціювання позапланової перевірки у зв`язку з вимогою прокуратури Сумської області від 04.03.2019 шляхом винесення оскаржуваного наказу № 59-ОД від 21.03.2019.

Крім того, колегія суддів вказує, що згідно з ч. 3 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

За приписами ч.1 ст.7 Закону України Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч.2 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Однак, як встановлено судом апеляційної інстанції, копія наказу № 59-ОД від 21.03.2019 позивачу не була вручена, з цим наказом позивач не був ознайомлений, а відтак, не був ознайомлений і з підставами проведення перевірки, що суперечить вищенаведеним приписам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відсутність фактичних підстав для ініціювання позапланової перевірки на спірному об`єкті та допущені відповідачем процедурні порушення свідчать про протиправність оскаржуваного наказу та є підставою для його скасування.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що на підставі наказу від 20.03.2019 №59-ОД, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради був проведений позаплановий захід, за результатом якого складений акт проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 29.03.2019 (а.с.17-26).

Як вбачається зі змісту акту проведення позапланового заходу № 37 від 29.03.2019, слідчим управління ГУНП в Сумській області на звернення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 26.03.2019 надані на ознайомлення копії матеріалів кримінального провадження № 0000292 від 21.09.2016, в тому числі висновок судової будівельно-технічної експертизи №514/1463 по кримінальному провадженню, складений 12.09.2018 Сумським відділенням Харківського науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що всі порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зафіксовані в акті перевірки № 37 від 29.03.2019, були встановлені відповідачем виключно за результатами вивчення вказаного вище висновку експертизи. При цьому, посадові особи відповідача провели перевірку шляхом ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а не шляхом дослідження об`єкта перевірки та документів суб`єкта містобудування.

Таким чином, в порушення вимог ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п.11, 12 Порядку № 553, позаплановий захід державного контролю на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Корсакова" здійснювався після закінчення підготовчих та будівельних робіт, без обстеження об`єкту будівництва та з порушенням процедури, встановленої Порядком № 553.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За приписами п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, крім іншого, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень.

В порушення вказаних вимог, позаплановий захід був проведений без представників Управління капітального будівництва та дорожнього господарства.

Надходження до Управління ДАБК вимоги правоохоронних органів не може бути підставою для звуження прав суб`єкта містобудування при проведенні перевірки за такою вимогою.

Враховуючи протиправність наказу Управління ДАБК про проведення позапланової перевірки та дій відповідача щодо її проведення, постанова та припис, прийняті за результатами цієї перевірки, є також протиправними і підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, як суб`єкт владних повноважень, не довело правомірності своїх дій щодо проведення перевірки, складення наказу № 59-ОД від 20.03.2019 про проведення позапланового заходу, винесення припису №37 від 29.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та прийняття постанови №2-187/29.01-12 від 17.04.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання протиправними дій Управління ДАБК щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво дороги по вул. Р. Корсакова (від вул. Серпневої до меж житлового масиву): Сумська область, м. Суми, вул. Р. Корсакова" щодо дотримання суб`єктом містобудування Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, визнання протиправними та скасування наказу № 59-ОД від 20.03.2019 про проведення позапланового заходу, припису №37 від 29.03.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанови №2-187/29.01-12 від 17.04.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Такий висновок суду першої та апеляційної інстанції узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а, яка є обов`язковою для врахування в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправним дій відповідача, скасування наказу, припису, постанови, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду в цій частині не спростовують.

Керуючись ч.4 ст.229, ч.4 ст.241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 319, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради залишити без задоволення.

Задовольнити заяву представника позивача про відмову від позовних вимог про визнання протиправним та скасування направлення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради для проведення позапланового заходу № 37 від 21.03.2019.

Скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року по справі № 480/1524/19 в частині задоволення позовних вимог Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування направлення.

Закрити провадження в частині позовних вимог Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування направлення для проведення позапланового заходу № 37 від 21.03.2019.

В іншій частині рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року по справі № 480/1524/19 залишити без змін.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року по справі № 480/1524/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Т.С. Перцова
Судді(підпис) (підпис) С.П. Жигилій В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 26.11.2019 року