Справа № 520/14532/19
Суддя: Салтан Л. В.
Дата ухвалення: 2019-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-а/520/329/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.11.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді: Салтан Л.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника - начальник інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 1 Якименка Руслана Костянтиновича, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеса з адміністративним позовом до заступника начальника - начальник інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 1 Якименка Руслана Костянтиновича, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання дій заступника начальника - начальник інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 1 Якименка Руслана Костянтиновича щодо розгляду 07 травня 2019 року адміністративної справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, винесення постанови № 372/19 від 07 травня 2019 року та скасування постанови № 372/19 від 07 травня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що постанова є незаконною та необґрунтованою, оскільки позивач не була повідомлена належним чином, та на момент проведення перевірки, не була ознайомлена з матеріалами справи.

Представник відповідача надав до суду відзив на адміністративний позов, посилаючись на те, що позивачем пропущений строк, постанова є законною та обґрунтованою, позивач проводить будівельні роботи з перепланування першого поверху садового будинку.

Суд, дослідивши надані докази, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

У судовому засіданні встановлено, що постановою № 372/19 від 07 травня 2019 року визнано ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 8 ст. 96 КУпАП.

При цьому, відповідно до акту від 25 квітня 2019 року, зобов`язано ОСОБА_1 усунути порушення у термін до 25 червня 2019 року у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

-подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

-необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання Зазначених документів;

-виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

-перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

-вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекцїї щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

-вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно зі ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В ході зазначеної перевірки було встановлено, що позивачем були виконані будівельні роботи з нового будівництва підсобного приміщення, яке вона експлуатує за власним бажанням, про що в матеріалах справи містяться фотофіксація.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт»:реконструкція - це перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, зміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників;капітальний ремонт - це ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з зміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників;надбудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа житлового будинку шляхом улаштування над його верхнім поверхом одного або кількох додаткових поверхів.

Під час виїзду на місце зафіксовано виконання будівельних робіт з реконструкції вищевказаної квартири шляхом надбудови другого поверху. Виявлені факти підтверджуються фотофіксацією.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»:

Забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва;

Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів;

Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону;

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації;

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

1)затвердження проектної документації;

2)виконання підготовчих та будівельних робіт;

3)прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

4)реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є:

-містобудівні умови та обмеження;

-технічні умови;

-завдання на проектування.

У Законі України «Про архітектурну діяльність»:проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил;завдання на проектування - документ, у якому містяться обґрунтовані в межах законодавства вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень та властивостей об`єкта архітектури, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і який складається відповідно до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, технічних умов;

погодження проекту - процедура встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування;експертиза - діяльність фахівців-експертів, які мають відповідні кваліфікаційні сертифікати і за дорученням замовника надають звіти щодо відповідності проектних рішень вимогам законодавства, державним нормам, стандартам, будівельним нормам і правилам та які несуть відповідальність за достовірність наданих звітів.

Відповідно до п. 3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво»:будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Відповідно до статей 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466, та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04. 2011 № 461 встановлено декларативний принцип на отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до І - III категорій складності. При цьому, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд дійшов висновку, що слід задовольнити адміністративний позов, скасувати спірну постанову, оскільки актом від 25 квітня 2019 року було надано термін до 25 червня 2019 року усунути ОСОБА_1 порушення, проте до спливу цього терміну відповідачем було винесено цю постанову, а тому дії відповідача є протиправними.

Керуючись ст.ст. 77, 241-246, 160 - 163, 286, 293, 295 КАС України, ст. 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до заступника начальника - начальник інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 1 Якименка Руслана Костянтиновича, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дії та скасування постанови - задовольнити.

Визнати дії заступника начальника - начальник інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 1 Якименка Руслана Костянтиновича щодо розгляду 07 травня 2019 року адміністративної справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, винесення постанови № 372/19 від 07 травня 2019 року - протиправними.

Скасувати постанову № 372/19 від 07 травня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подання до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Київський районний суд м. Одеси апеляційної скарги на рішення протягом десяти днів з дня його отримання.

Повний текст рішення складено - 20 листопада 2019 року.

Суддя Салтан Л. В.