Справа № 580/3025/19
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 року справа № 580/3025/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді - Бабич А.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

У Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18001, м.Черкаси, вул. Байди Вишневецького, буд.36; ) (далі-відповідач), в якому з урахуванням уточнень просив:

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у видачі йому будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, площею 0,1135 га (кадастровий номер :03:015:0163), що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , - та у наданні адреси садовому будинку;

зобов`язати відповідача видати йому будівельний паспорт на забудову вищевказаної земельної ділянки та надати адресу садовому будинку.

Позов мотивовано тим, що відповідач всупереч закону відмовив позивачу у видачі будівельного паспорта та присвоєнні адреси садовому будинку не врахувавши, що наміри забудови земельної ділянки відповідають її цільовому призначенню. Тому просив задовольнити позов.

Ухвалою суду від 02.10.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати на виконання ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження. Також встановлено відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надання відзиву на позовну заяву. Згідно з даними рекомендованих повідомлень вказану ухвалу відповідач отримав 07.10.2019, а позивач - 10.10.2019.

Відповідач 22.10.2019 надав суду відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що належна позивачу земельна ділянка відповідно до плану зонування м. Черкаси належить до перспективної ділової зони. У зв`язку з цим наміри забудови земельної ділянки не відповідають містобудівний документації та відсутні підстави для видачі позивачу будівельного паспорта. З цього приводу посилався на рішення Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №504/10324/14-а та від 26.06.2019 у справі №344/9913/15-а.

01.11.2019 позивач подав суду відповідь на відзив з аналогічним позову змістом. Крім того вказував, що обставини у вищевказаних справах Верховного Суду та у цій справі не є подібними.

08.11.2019 відповідач подав суд заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що рішення Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513, яким затверджено план зонування м. Черкаси, є чинним і позивачем не оскаржене ні повністю, ні щодо належної йому на праві власності земельної ділянки.

Оскільки сторони не надали суду клопотань про розгляд справи з викликом їх у судове засідання, з огляду на відсутність необхідності призначення у справі експертизи та виклику для допиту свідків, суд дійшов висновку розглянути спір без зазначеного виклику (у письмову провадженні) на підставі наявних письмових доказів.

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

03.09.2019 позивач звернувся до Центру надання адміністративних послуг заявою (вхідний №69940-Арх) про надання будівельного паспорта для будівництва садового будинку на земельній ділянці, що за адресою: АДРЕСА_2 . До неї додав копії: паспорта та РНОКПП, документа, що засвідчує право власності на земельну ділянку, ескізні наміри забудови.

Зокрема, відповідно до даних витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно0 сформованого станом на 05.11.2013, позивач на підставі договору дарування від 05.11.2013 №7229/75 є власником земельної ділянки, площею 1135 кв.м., (кадастровий номер :03:015:0163), за адресою: м.Черкаси, садово-городній кооператив «Надія » (Придніпровський район) (земельна ділянка НОМЕР_2 ). Цільове призначення земельної ділянки - для ведення садівництва.

Листом від 09.09.2019 №69940-Арх відповідач відмовив у такій видачі з огляду на невідповідність намірів забудови земельної ділянки містобудівний документації. Зазначив, що відповідно до плану зонування м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513, належна йому на праві власності земельна ділянка належить до зони Г-1п - перспективна ділова зона.

Крім того 03.09.2019 позивач подав відповідачу заяву (вхідний №69938-Арх) про надання адреси на садовий будинок у АДРЕСА_2 , у відповідь на яку листом від 09.09.2019 №69938-Арх відповідач повідомив, що у зв`язку з відмовою у наданні будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, підстави для надання адреси садовому будинку відсутні.

Тому позивач звернувся з цим позовом.

Надаючи оцінку встановленим обставинам суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України, якою передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 4 ст.27 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - ЗУ №3038-VI) встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Отже, наявність цільового призначення земельної ділянки "для ведення садівництва" допускає розміщення та забудови на ньому садового будинку.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103 (далі - Порядок №103).

Приписами п.2.1 Порядку №103 встановлено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

проект будівництва (за наявності);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відповідно до п.2.3 Порядку №103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4. Порядку №103 визначено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Проаналізувавши норми вказаного Порядку суд встановив, що він не передбачає такого виду рішення, як відмова у видачі будівельного паспорта. Натомість ним визначено два способи дій: видача зазначеного паспорта або повернення пакета документів, що надійшли для його отримання.

Спірна відмова відповідача, що викладена в листі відповідача від 09.09.2019 №69940-Арх, не відповідає вимогам п.2.4 Порядку №103. З приводу наведених у них мотивів суд врахував таке.

Статтею 41 Конституції України проголошено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Положеннями статті 1 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - ЗУ №3038-VI) визначено, що генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; план зонування території (зонінг) - містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Частинами 1, 9 ст.17 ЗУ №3038-VI встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Зміни до генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше, ніж один раз на п`ять років. Такі зміни вносяться органом місцевого самоврядування, який затверджував генеральний план населеного пункту.

Згідно з частинами 1, 2 ст.18 ЗУ №3038-VI план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон. План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Суд врахував, що позивач мав намір здійснити будівництво садового будинку належній йому на праві власності садовій земельній ділянці. Водночас рішення про затвердження генерального плану міста та плану зонування територій прийняті в часі після отримання ним відповідного права власності. Перебування його земельної ділянки в зоні перспективної ділової зони згідно планом зонування міста не відповідає цільовому призначенню землі.

Відповідно до ч.2 ст. 24 ЗУ №3038-VI зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до ч.4 ст.373 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV (далі - ЦК України) власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Частинами 1-3 ст.375 ЦК України визначено, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків згідно з ч.2 ст.152 Земельного кодексу України.

Статтею 24 ЗУ №3038-VI встановлені особливості регулювання земельних відносин при здійснені містобудівної діяльності.

Так, відповідно до ч.2 вказаної статті зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Крім того, на підставі ч.5 ст.25 ЗУ №3038-VI встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Згідно з ч.2 ст.17 ЗУ №3038-VI генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських, приватних інтересів.

Під час розробки та затвердження плану зонування міста інтереси позивача, як власника вказаної вище земельної ділянки, не враховані.

Належних і достовірних доказів зміни цільового та функціонального призначення земельної ділянки позивача, віднесення її до ділової зони суду не надано.

Оскільки право власності на вищевказану земельну ділянку позивач отримав 05.11.2013 на підставі договору дарування №7229/75, тобто до часу затвердження рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513 плану зонування м.Черкаси, суд дійшов висновку, що викладена у листі відповідача від 09.09.2019 №69940-Арх відмова у видачі йому будівельного паспорта з підстав віднесення земельної ділянки до перспективної ділової зони перешкоджає реалізації позивачу права власності на використання належної йому земельної ділянки за належним їй цільовим призначенням.

Тому дії відповідача щодо такої відмови є протиправними та відповідна позовна вимога і доводи позивача є обгрунтованими.

Суд не врахував посилання відповідача на рішення Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №344/9913/15-а, оскільки воно стосується обставин, що не є подібними. Зокрема, суди надавали оцінку рішенням, прийнятим за обставин набуття позивачем права власності на земельні ділянку після затвердження генерального плану міста, згідно з яким земельна ділянка розташована на території зелених насаджень загального користування.

Також суд вважає необґрунтованим посилання відповідача на рішення Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №405/10324/14-а, оскільки у вказаному рішенні суд касаційної інстанції направив справу на новий розгляд до суду першої інстанції, вказавши, що суди попередніх інстанцій фактично вдались до оцінки законності містобудівної документації, а не відповідності цільового призначення земельної ділянки.

Отже, обставини у справах №344/9913/15-а, №405/10324/14-а та у цій справі не є подібними та правові висновки Верховного Суду не підлягають застосуванню судом у цій справі.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.5 КАС України способом захисту прав особи від протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є визнання її протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Тобто дії, які він повинен вчинити за законом.

На підставі абз.2 ч.4 ст.245 КАС України у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Зважаючи на відсутність доказів, що у спірних правовідносинах відповідач під час перевірки пакету документів позивача встановлював всі, передбачені п.2.3 Порядку №103, питання, у тому числі відсутність доказів встановлення відповідності намірів забудови державним будівельним нормам, стандартам і правилам, суд дійшов висновку, що під час ознайомлення з пакетом документів позивача відповідач не надавав оцінки їх повноті та дотримання позивачем державних будівельних норм і стандартів, а, отже, не виконав обов`язку, вказаного в п.2.3 Порядку №103.

Тому позовна вимога зобов`язати відповідача видати будівельний паспорт, як того просить позивач, стосується втручання у його дискреційні повноваження, що не відповідає завданню адміністративного суду. У зв`язку з цим належним способом судового захисту є зобов`язання відповідача розглянути заяву позивача від 03.09.2019 про видачу будівельного паспорта зі всіма доданими до неї документами та прийняти відповідне рішення з урахуванням вищевказаних мотивів рішення суду.

Щодо відмови у наданні адреси садовому будинку, суд врахував таке.

Станом на час виникнення спірних правовідносин процедуру присвоєння та зміни адреси об`єкта будівництва та об`єкта нерухомого майна визначає Тимчасовий порядок реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затверджений постановою КМУ від 27.03.2019 №367 (далі - Порядок №367).

На підставі п.6 цього Порядку рішення про присвоєння або зміну адреси об`єкта будівництва, об`єкта нерухомого майна відповідно до цього Порядку приймає уповноважений орган містобудування та архітектури, яким є у т.ч. виконавчий орган сільської, селищної, міської ради - якщо об`єкт розташований у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до абз.1 п.10 Порядку №367 адреса об`єкту будівництва присвоюється за вибором замовника будівництва під час надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

На підставі п.11 Порядку №367 уповноважений орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання від замовника будівництва документів, визначених частиною третьою статті 27 або частиною третьою статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності": приймає рішення про присвоєння адреси об`єкту будівництва; оприлюднює рішення про присвоєння адреси об`єкту будівництва на своєму офіційному веб-сайті (за наявності) або в друкованому засобі масової інформації місцевої сфери розповсюдження (за відсутності веб-сайту); забезпечує внесення інформації про присвоєння адреси об`єкту будівництва до реєстру адрес, який ведеться відповідно до Положення про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 р. № 559; забезпечує розміщення скан-копії рішення про присвоєння адреси об`єкту будівництва в реєстрі містобудівних умов та обмежень.

Присвоєна відповідно до цього розділу адреса об`єкта будівництва згідно з п.13 Порядку №367 вказується в містобудівних умовах та обмеженнях (як місце розташування об`єкта) або будівельному паспорті. У містобудівних умовах та обмеженнях і будівельному паспорті додатково зазначаються відомості про дату та номер рішення уповноваженого органу з присвоєння адреси про присвоєння адреси об`єкту будівництва та найменування такого органу.

Враховуючи, що присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна здійснюється під час надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки, і у спірних правовідносинах мала місце протиправна відмова у видачі будівельного паспорту, спірна відмова у присвоєнні адреси садовому будинку позивача такоє є протиправною. Тому суд дійшов висновку, що належним способом ефективного захисту прав позивача є зобов`язання відповідача повторно розглянути відповідну заяву позивача від 03.09.2019 про надання адреси садовому будинку і прийняти відповідне рішення відповідно до вимог Порядку №367 з урахуванням висновків суду у цьому рішенні.

Отже, позов підлягає задоволенню у вищевказаних частинах.

Згідно з частинами 1, 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Врахувавши пропорційність задоволених позовних вимог та дотримуючись ст.139 КАС України, суд дійшов висновку стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати зі сплати судового збору, підтверджені квитанцією від 02.10.2019 №14 на суму 768,40грн., частково - в розмірі 384,20 грн.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати протиправними відмови Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо:

видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта із забудови земельної ділянки, площею 0,1135 га (кадастровий номер :03:015:0163) з цільовим призначенням - для ведення садівництва, що знаходиться у м. Черкаси, що викладена в листі від 09.09.2019 №69940-Арх.;

надання адреси садовому будинку, що викладена в листі від 09.09.2019 №69938-кру.

Зобов`язати Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б.Вишневецького, буд.36; ) повторно розглянути заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) від 03.09.2019 про видачу будівельного паспорта для будівництва садового будинку на земельній ділянці, площею 0,1135 га (кадастровий номер :03:015:0163) з цільовим призначенням - для ведення садівництва, та про надання адреси садовому будинку і прийняти у межах, строк та порядку, визначених чинним законодавством, рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

2. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м.Черкаси, вул. Б.Вишневецького, буд.36; ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним судові витрати зі сплати судового збору за подання позову в сумі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя А.М. Бабич

Рішення ухвалене, складене у повному обсязі та підписане 25.11.2019.