Справа № 761/14727/19
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Степанюка А.Г., секретар судового засідання Гордієнко Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2019 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Лейтенанта поліції інспектора роти № 4 батальйону № 2 корпусу № 1 Управління патрульної поліції у м. Києві Жовтобрюх Дмитра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 до лейтенанта поліції інспектора роти №4 батальйону №2 корпусу №1 Управління патрульної поліції у м. Києві Жовтобрюх Дмитра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишено без розгляду.

Суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно (20 серпня 2019 року та 12 листопада 2019 року ) в судове засідання не з`явився; про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку; причини неявки суду не сповістив; заяв про розгляд справи за його відсутності, оголошення перерви чи повідомлення нової адреси місця проживання, до суду не надіслав, як і не направив свого представника.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивачем подана апеляційна скарга, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що залишаючи позовну заяву без розгляду суд грубо порушив права позивача, оскільки ним через електронний суд було надіслано заяву про розгляд справи без його участі.

Сторони в судове засідання не з`явилися про час, дату та місце слухання справи Сторони в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, вивчивши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга є обґрунтованою, судове рішення підлягає скасуванню, з наступних підстав.

Відповідно до п.п. 1 та 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Приймаючи рішення про залишення без розгляду позовної заяви, суд першої інстанції виходив з п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився в судове засідання, із заявою про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався, причини неявки суду не повідомив.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору в цій справі є оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Параграфом 2 Глави 11 Розділу ІІ Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) закріплений розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, встановлені ст. 286 КАС України.

Частиною 1 статті 286 КАС України визначено, що адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 268 КАС України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

За приписами статті 124 КАС України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою. Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Вручення повістки у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси за правилами статті 126 КАС України здійснюється під розписку. Особа, яка вручає повістку, зобов`язана повернути до адміністративного суду розписку адресата про одержання повістки, яка приєднується до справи.

Частиною одинадцятою статті 126 КАС України передбачено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 26 квітня 2019 р. відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 13 червня 2019 року о 11 годині 30 хвилин., чим суд першої інстанції вже порушив приписи частини 1 статті 286 КАС України щодо вирішення даного спору протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до розписки (а.с.17) ОСОБА_1 був в приміщенні суду повідомлений про відкладення розгляду справи на 20.08.2019 року о 09.00 год.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання 20.08.2019 року, розгляд справи було відкладено до 12.11.2019 року, про що позивачу було надіслано судову повістку, яку ним отримано 07.10.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 25).

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 12 листопада 2019 р. на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України адміністративний позов залишено без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України. Так, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частина третя статті 3 КАС України закріплює, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, відсутності заяви позивача про розгляд справи за його відсутності, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Натомість оскаржуване судове рішення суду першої інстанції не містить жодних висновків щодо неможливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а так само не містить думки представників відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів за відсутності позивача.

Наведене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19 вересня 2018 року в справі № 826/10538/17.

Крім того, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Колегія суддів звертає увагу, що справа щодо оскарження рішення про притягнення до адміністративної відповідальності віднесена до категорії термінових адміністративних справ та особливістю розгляду таких справи є те, що неприбуття у судове засідання учасника справи, не перешкоджає розгляду справи в суді першої інстанції. При цьому, суд першої інстанції мав врахувати заяву позивача про розгляд справи без його участі надіслану через систему «Електронний суд» 19.08.2019 року.

Відповідно до вимог ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи все вищевикладене у сукупності, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу позивача задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції, внаслідок порушення норм процесуального права, скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Повне судове рішення складено 26.11.2019 р.

Керуючись ст. ст. 242, 311, 313, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 12 листопада 2019 р. - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м.Києва від 12 листопада 2019 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Лейтенанта поліції інспектора роти № 4 батальйону № 2 корпусу № 1 Управління патрульної поліції у м. Києві Жовтобрюх Дмитра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

А.Г. Степанюк