Справа № 640/18540/19
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2019-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 листопада 2019 року м. Київ № 640/18540/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шевченко Н.М., розглянувши у письмовому порядку клопотання представника позивача про розгляд у судовому засіданні з викликом сторін адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до керівника Офісу Президента України Богдана Андрія Йосиповича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Офіс Президента України, Кабінет Міністрів України, про визнання протиправними дій,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до керівника Офісу Президента України Богдана Андрія Йосиповича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Офіс Президента України, Кабінет Міністрів України, про визнання протиправними дій.

Ухвалою суду від 17.10.2019 відмовлено у клопотанні про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Через канцелярію від представника позивача надійшло клопотання від 01.11.2019 про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Заявлене клопотання вмотивоване наступним:

1. статтею 263 КАС України не передбачений розгляд справи із подібним предметом за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін;

2. позивач вважає за необхідне надати в судовому засіданні додаткові пояснення щодо предмету спору;

3. розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження порушує ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» на підтвердження чого, наводить витяги із контексту рішень Європейського суду з прав людини.

Проаналізувавши пояснення представника позивача у згаданому клопотанні, суд зазначає наступне щодо кожного із пунктів обґрунтування.

1. Статтею 263 КАС України визначені особливості розгляду окремих категорій справ незначної складності.

Зазначеною статтею встановлено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: 1) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 2) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 3) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 4) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію.

Справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.

Наведені правові норми встановлюють перелік справ, які обов`язково розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін із урахуванням особливостей стосовно строків розгляду. Водночас, представником позивача помилково визначено перелік справ за ч. 1 ст. 263 КАС України як виключний.

Окрім того, ч. 2 ст. 262 КАС України встановлено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Таким чином, законодавцем виокремлено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (1) з повідомленням сторін, (2) без повідомлення (виклику) сторін, та (3) справи що розглядаються без повідомлення (виклику) сторін із особливостями.

Відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; 2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію; 6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження; 8) типові справи; 9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині; 10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; 11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Із наведеного убачається, що дану адміністративну справу за предметною ознакою не обов`язково розглядати за правилами загального позовного провадження.

Частиною 6 статті 12 КАС України встановлений перелік справ незначної складності, для яких існують правила спрощеного позовного провадження. Такий перелік не є вичерпний, оскільки п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України встановлено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Питання щодо характеру спірних правовідносин та предмету доказування у даній справі у розрізі визначення правил спрощеного позовного провадження наведено в ухвалі суду від 17.10.2019.

Ураховуючи усе перелічене, суд дійшов до висновку про відсутність передбачених заборон, виключень та наявність підстав для розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

2. В обґрунтування необхідності розгляду даної справи у судовому засіданні, представник позивача зазначає про необхідність надання додаткових пояснень щодо предмету спору.

Водночас, статтею 44 КАС України, поміж іншого, встановлені права учасників справи. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Розгляд справи без повідомлення (виклику) сторін не звужує процесуальних прав учасників справи, а лише встановлює особливості їх реалізації. Представник позивача, як і будь-який інший учасник справи може надати необхідні, на його думку, клопотання, пояснення, доводи та інше у письмовій формі.

Таким чином, заявлена підстава не є обставиною, що унеможливлює розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Крім того, представник позивача не зазначив, з яких саме питань має намір подати пояснення в судовому засіданні, зокрема, що неможливо викласти в письмовій формі.

3. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію ( 995_004 ) та практику Суду як джерело права.

У заявленому клопотанні представником позивача наведено декілька витягів з рішень Європейського суду з прав людини, що містять тлумачення ст. 6 Конвенції про за хист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція), відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Серед наведених витягів, у справах Станев проти Болгарії, Філіс проти Греції, Де Геоффре де ла Прадалле проти Франції Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд і право на доступ до суду не є абсолютними. Вони можуть підлягати обмеженням, але такі обмеження не повинні обмежувати або зменшувати доступ особи таким чином або до такої міри, щоб знецінювалася сама сутність цього права.

Водночас, представником позивача не доведено наявність або імовірність порушення жодного із елементів права на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції, або будь-якого іншого процесуального права, передбаченого КАС України, у разі якщо справа розглядатиметься саме за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ураховуючи недоведеність обставин, що унеможливлюють розгляд справи без повідомлення (виклику) сторін, обставин, що порушують, або ускладнюють чи унеможливлюють реалізацію процесуальних прав учасників справи клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 44, 48, 52, 241 - 243, 248, 256, 257 - 263, 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд адміністративної справи № 640/18540/19 у судовому засіданні з викликом сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Шевченко