Справа № 420/191/19
Суддя: Левчук О. А.
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/191/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Левчук О.А.,

за участю секретаря Лементовського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба до Офісу великих платників податків ДФС, Одеського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з даним позовом до суду та просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 19.10.2018 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 19.09.2017 згідно витягу з системи електронного адміністрування ПДВ платника податку КП МПРС за № 194885 від 19.09.2017 зазначено, що сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складає мінус 561796,42 грн. При цьому, у графі Реєстраційний номер документу, відповідно до якого відбулися останні зміни зазначено override /02.2017. Станом на 20.09.2017 з невідомих причин за даними системи електронного адміністрування ПДВ КП МПРС обліковувалось від`ємне значення щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з позначкою - (мінус) 561 796,42 грн. та з метою вирішення зазначеного питання КП МПРС листом від 20.09.2017 № 2/34/1650-17 звернулось до ДФС України, проте жодних відомостей від ДФС України не отримано. Отже, протягом тривалого часу КП МПРС штучно та безпідставно було позбавлено можливості реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Податковий орган відмовляв у реєстрації податкових накладних у встановлені законодавством строки в результаті неправомірних дій самого податкового органу, пов`язаних із невірним розрахунком реєстраційного ліміту. У зв`язку з чим, КП МПРС звернулось до суду з позовом до ДФС України (справа 815/6776/17). При цьому, період за який проведено камеральну перевірку співпадає з періодом судового оскарження КП МПРС дій ДФС України. тобто, причиною несвоєчасної реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних є неправомірні дії податкового органу, пов`язані із невірним розрахунком реєстраційного ліміту, а не порушення податкового законодавства з боку платника податків КП МПРС.

Представником відповідачів до суду надано відзив на позовну заяву, у якому представник відповідачів зазначає, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку КП МПРС з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та встановлено, що в порушення п. 201.10 ст. 201 ПК України КП МПРС несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму 40013,15 грн., за що передбачена фінансова відповідальність у вигляді накладення штрафу у розмірі, встановленому п. 120.1-1 ст. 120-1 ПК України. Таким чином, податкове повідомлення-рішення прийнято правомірно, а у задоволенні позову слід відмовити.

Ухвалою суду від 21 січня 2019 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 26 лютого 2019 року зупинено провадження у справі № 420/191/19 до набрання законної сили рішенням у справі № 815/6776/17.

Ухвалою суду від 18 вересня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено провадження по справі.

Ухвалою суду від 18 вересня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року, занесеною до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі в якості другого відповідача Офіс великих платників податків ДФС та розпочато розгляд адміністративної справи по суті спочатку

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечував, просив суд відмовити в задоволення позовної заяви.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та проаналізувавши надані докази, суд встановив наступне.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.12.2011 року проведено державну реєстрацію казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба за № 1 042986.

02 жовтня 2018 року державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств транспорту і зв`язку Одеського управління Офісу ВПП ДФС Худик О.М., відповідно до ст. 76, пп. 75.1.1 п. 785.1 ст. 75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість з питань дотримання казенним підприємством Морська пошуково-рятувальна служба граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підлягають наданню покупцям платникам податку на додану вартість у період з 10.11.2017 по 27.08.2018 року за результатами якої складено акт № 196/28-10-49-11/38017026/34 (а.с. 10-15).

Актом перевірки № 196/28-10-49-11/38017026/34 від 02.10.2018 року встановлено порушення КП Морська пошуково-рятувальна служба п. 201.10 ст. 201 ПК України, несвоєчасно зареєстровані податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму ПДВ 40013,15 грн.

19 жовтня 2018 року Офісом великих платників податків ДФС винесено податкове повідомлення-рішення № , яким відповідно до ст. 201, ст. 120-1 Податкового кодексу України на казенне підприємство Морська пошуково-рятувальна служба накладено штраф на загальну суму 13172,04 грн. (а.с. 16, 68-72).

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням № від 19 жовтня 2018 року казенним підприємством Морська пошуково-рятувальна служба подано скаргу, за результатами якої Державною фіскальною службою податкове повідомлення-рішення від 19.10.2019 року № залишено без змін, а скаргу без задоволення (а.с. 28-35).

Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно п. 75.1 ст. 75 ПКУ контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПКУ встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно ст. 76 ПКУ камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно п. 11 підрозділу 2 Розділу ХХ Перехідні положення ПК України з 01 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування по податкових накладних незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПКУ податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Також, п. 201.1 ст. 201 ПКУ визначено, що реєстрація податкових накладених та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладених/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статтей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як вбачається з матеріалів справи, сума податку, на яку казенне підприємство Морська пошуково-рятувальна служба має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних станом на 19.09.2017 року становить «-» 561796,42 грн, а станом на 07.11.2017 року «-» 2189208,67 грн. (а.с. 26-27).

При цьому, судом з`ясовано, що в провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходилась справа № 815/6776/17 за позовом казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба до Державної фіскальної служби України про визнання протиправними дій Державної фіскальної служби України із зменшення реєстраційного ліміту (суми податку, на яку КП МПРС має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 23 268 399 грн.; зобов`язання Державної фіскальної служби України вилучити з Автоматизованої інформаційної системи Податковий блок щодо КП МПРС запис про дію від 02.11.2017 за документом override/02.2017 на суму 23 268 399,00 грн.; зобов`язання Державної фіскальної служби України забезпечити реєстрацію податкових накладних КП МПРС строк реєстрації яких, з вини ДФС України, минув, без застосування штрафних санкцій.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17 адміністративний позов задоволено, визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України із зменшення реєстраційного ліміту (суми податку, на яку казенне підприємство Морська пошуково-рятувальна служба має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у системі електронного адміністрування ПДВ на суму 23268399 грн., зобов`язано Державну фіскальну службу України вилучити з Автоматизованої інформаційної системи Податковий блок щодо казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба запис про дію від 02.11.2017 за документом override/02.2017 на суму 23268399 грн. (а.с. 111-122).

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17 набрало законної сили.

При цьому, в рішенні Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17 судом дослідженні обставини щодо причин виникнення від`ємного значення суми податку, на яку платник податку КП МПРС має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та зменшення реєстраційного ліміту (суми податку, на яку казенне підприємство Морська пошуково-рятувальна служба має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у системі електронного адміністрування ПДВ.

Згідно ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17 встановлено, що 11.05.2016 листом від № 1/1/88-16 КП МПРС звернулось до ДФС України за податковою консультацією стосовно надання роз`яснення щодо належності (віднесення) коштів, які КП МПРС отримує від ДП АМПУ, до цільового фінансування, а також порядку оподаткування податком на прибуток та ПДВ здійснення ДП АМПУ фінансування заходів з функціонування та розвитку системи пошуку і рятування в морському пошуково-рятувальному районі шляхом перерахування коштів у розмірі 10 відсотків корабельного збору КП МПРС, визначеного постановою КМУ від 24.02.2016 № 158 Про відновлення єдиної системи пошуку та рятування на морі.

Листом ДФС України від 06.06.2016 № 12374/6/99-99-15-02-02-15 було надано відповідь, що у разі, якщо КП МПРС не здійснює для ДП АМПУ постачання послуг в рахунок сплати 10 відсотків корабельного збору, то операція з фінансування заходів із забезпечення функціонування та розвитку системи пошуку і рятування в морському пошуково-рятувальному районі шляхом перерахування 10 відсотків корабельного збору на користь КП МПРС на підставі Постанови № 158 не є об`єктом оподаткування ПДВ та за такою операцією база оподаткування ПДВ не визначається.

КП МПРС не погодилось з таким висновком ДФС України та вважаючи, що вказана операція є об`єктом та базою оподаткування ПДВ, 04.07.2017 звернулось до суду з позовом до ДП АМПУ про стягнення сум ПДВ та зобов`язання нараховувати та перераховувати КП МПРС 10 % корабельного збору з урахуванням ПДВ.

Рішенням господарського суду м. Києва від 30.08.2016 у задоволенні позову КП МПРС відмовлено повністю.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 14.11.2016 у справі № 910/12596/16 рішення суду першої інстанції залишено без змін, а апеляційну скаргу КП МПРС без задоволення з огляду на те, що кошти у розмірі 10% корабельного збору, які ДП АМПУ перераховує КП МПРС, є коштами цільового фінансування відповідних заходів з функціонування та розвитку системи пошуку і рятування на морі і не є платою за послуги. Як наслідок, такі кошти не є об`єктом оподаткування ПДВ та податком на прибуток.

Таким чином, до жовтня 2016 року КП МПРС не мало однозначної відповіді з питання нарахування податкових зобов`язань з ПДВ на суму коштів, яка надходить від АМПУ, а тому протягом травня-жовтня 2016 року на дату отримання коштів від ДП АМПУ, КП МПРС визнавались податкові зобов`язання із складанням і реєстрацією податкових накладних у ЄРПН. Усього за вищевказаний період КП МПРС зареєструвало податкових зобов`язань з ПДВ (сума податку на додану вартість) при надходженні коштів від ДП АМПУ на загальну суму 23 268 398,52 грн., оскільки вважало за необхідне, як платник ПДВ-постачальник послуг, дотримуватись вимог Податкового кодексу України щодо оподаткування ПДВ.

Враховуючи висновки постанови Київського апеляційного господарського суду від 14.11.2016 у справі № 910/12596/16 про належність коштів у розмірі 10% корабельного збору, які ДП АМПУ перераховує КП МПРС до коштів цільового фінансування, КП МПРС звернулось до ДП АМПУ з листом від 30.11.2016 вих. № 1/6/1126-16 щодо реєстрації коригувань до податкових накладних в порядку ст. 192 ПКУ за період травень-жовтень 2016 року.

Фактична реєстрація коригувань податкових зобов`язань відбулась у лютому 2017 року, а саме:

- РКЕ№ 1 від 01.02.2017року до податкової накладної№1 від 26.05.16 на загальну суму -15 653 484,00 грн., в т.ч. ПДВ- 2 608 914,00 грн.;

- РКЕ № 2 від 01.02.2017 року до податкової накладної №5 від 05.07.16 на загальну суму -22 720 482,17 грн., в т.ч. ПДВ- 3 786 747,03 грн.;

- РКЕ № 3 від 01.02.2016 року до податкової накладної №53 від 28.07.16 на загальну суму -23 711 811,05 грн., в т.ч. ПДВ- 3 951 968,51 грн.;

- РКЕ № 4 від 01.02.2017 року до податкової накладної №26 від 25.08.16 на загальну суму -24 827 306,03 грн., в т.ч. ПДВ- 4 137 884,34 грн.;

- РКЕ № 5 від 01.02.2017 року до податкової накладної №16 від 22.09.16 на загальну суму -26 986 896,97 грн., в т.ч. ПДВ- 4 497 816,16 грн.;

- РКЕ № 6 від 01.02.2017 року до податкової накладної №28 від 25.10.16 на загальну суму -25 710 410,87 грн., в т.ч. ПДВ- 4 285 068,48 грн.

Після реєстрації вищезазначених розрахунків коригування до податкових накладних за період травень-жовтень 2016 у Єдиному реєстрі податкових накладних, КП МПРС 16.02.2017-17.02.2017 подано уточнюючі розрахунки податкових зобов`язань з ПДВ до декларацій у зв`язку з виправленнями самостійно виявлених помилок. Вказані розрахунки були прийняті без зауважень органами ДФС України, що підтверджується квитанціями.

21.03.2017 КП МПРС звернулось до ДПІ у Київському районі м. Одеси ГУ ДФС в Одеській області із заявою про повернення надміру зарахованих до бюджету податків на суму 21 714 506 грн. (№ 1/34/442-17).

Згідно роздруківки з електронного кабінету платника податків на офіційному веб-сайті ДФС України від 20.06.2017 (платіж 30 ) за кодом операції ЮС 02.06.2017 на електронний рахунок надійшла сума 1 000 000, 00 грн., тобто відбулось часткове повернення коштів за заявою КП МПРС про повернення надміру зарахованих до бюджету податків від 21.03.2017 (№ 1/34/442-17).

Також, на електронний рахунок Позивача надійшла сума 1 185 878,00 грн., що підтверджено витягом № 134228 від 13.07.2017, а також витягом № 014575 від 01.08.2017 надійшов залишок суми згідно заяви від 21.03.2017 року (№ 1/34/442-17), а саме 20 503 618, 00 грн.

Таким чином, станом на 01.08.2017 ДФС України відповідно до вимог чинного законодавства повернула на електронний рахунок позивача надміру зарахований до бюджету податок на додану вартість у сумі 21 714 506,00 грн. за період з травня по жовтень 2016. Вказані суми також відповідно до вимог ст. 200-1 ПКУ були перераховані на поточний рахунок платника податків КП МПРС.

Протягом вересня-листопада 2017 у системі електронного адміністрування ПДВ у КП МПРС виникло від`ємне значення суми податку, на яку платник податку КП МПРС має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно даних витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ, на запит від 01.09.2017 № 14909 з`ясовано, що сума податку на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних була скоригована на суму повернутих надміру сплачених до бюджету податків, а саме податку на додану вартість у сумі 21 714 506,00 грн.

Так, 18.09.2017 КП МПРС подало податкову декларацію з ПДВ за серпень 2017 року, яку було прийнято, що підтверджується квитанцією № 2. У вказаній квитанції зазначено, що на момент подання декларації сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складає 45927,58 грн.

19.09.2017 згідно витягу з системи електронного адміністрування ПДВ платника податку КП МПРС за № 194885 від 19.09.2017 зазначено, що сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складає мінус 561796,42 грн. При цьому, у графі Реєстраційні номер документу, відповідно до якого відбулися останні зміни зазначено override /02.2017.

Отже, починаючи з 20.09.2017 за даними системи електронного адміністрування ПДВ КП МПРС обліковувалось від`ємне значення щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з позначкою - (мінус) 561 796,42 грн.

З метою вирішення зазначеного питання КП МПРС листом від 20.09.2017 № 2/34/1650-17 звернулось до ДФС України стосовно надання роз`яснень щодо причин виникнення від`ємного значення суми податку, на яку платник податку КП МПРС має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у сумі 561 796,42 грн. з метою усунення порушення прав платника податку КП МПРС на реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також уникнення пропущення строків їх реєстрації, встановлених Податковим кодексом України.

Станом на 13.11.2017 відповідей або роз`яснень на лист від 20.09.2017 № 2/34/1650-17 КП МПРС не отримано.

07.11.2017 згідно витягу з системи електронного адміністрування ПДВ платника податку КП МПРС за № 75473 від 07.11.2017, реєстраційний ліміт (сума податку, на яку КП МПРС має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) було зменшено на суму 23 268 399 грн. внаслідок помилкового розрахунку значення перевищено - загальну суму перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка вказується у рядку 6 щодо суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17 встановлено, що дії податкового органу з безпідставного зменшення реєстраційного ліміту КП МПРС (суми податку, на яку казенне підприємство Морська пошуково-рятувальна служба має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), наслідком чого стало виникнення його від`ємного значення, призвели до неможливості реєстрації позивачем податкових накладних з моменту виникнення такого від`ємного значення, а саме з 31.10.2017 року по 01.08.2018 року, а з 01.08.2018 по 02.01.2019 року (дату анулювання платником ПДВ Позивача) до неможливості своєчасної реєстрації КП МПРС податкових накладних.

З 01.08.2018 запроваджено механізм реєстрації в ЄРПН ПН та РК, дата складання яких знаходиться в межах періоду, за який в СЕА ПДВ наявна інформація про виникнення перевищення податкових зобов`язань, зазначених у податкових деклараціях (з урахуванням уточнюючих розрахунків до них) над сумою податку, що міститься в ПН/РК, зареєстрованих в ЄРПН (?Перевищ).

Так, реєстраційний ліміт у платника податків КП МПРС виник 31.10.2017, що підтверджується витягом з СЕА ПДВ за № 75473 від 07.11.2017, згідно якого сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних складає - 21 891 760,00 грн.

Отже, з 31.10.2017 по 01.08.2018 КП МПРС було позбавлено можливості реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Лише починаючи з серпня 2018 року у зв`язку із запровадженням механізму реєстрації в ЄРПН ПН та РК, дата складання яких знаходиться в межах періоду, за який в СЕА ПДВ наявна інформація про виникнення перевищення податкових зобов`язань, зазначених у податкових деклараціях (з урахуванням уточнюючих розрахунків до них) над сумою податку, що міститься в ПН/РК, зареєстрованих в ЄРПН (?Перевищ), КП МПРС було зареєстровано всі податкові накладні починаючи з 31.10.2017 і в подальшому до 02.01.2019 року з порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

При цьому, незважаючи на запровадження вищевказаного механізму, в період з 31.10.2017 по 02.01.2019 року реєстрація всіх податкових накладних відбувалась з порушенням граничних термінів їх реєстрації в ЄРПН у зв`язку із безпідставним зменшенням органом ДФС України реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ КП МПРС та виникнення його від`ємного значення, що унеможливило з 31.10.2017 року своєчасну реєстрацію платником податків КП МПРС податкових накладних у ЄРПН.

Таким чином, обставини, встановлені рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року по справі № 815/6776/17, відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, не доказуються при розгляді даної справи.

Згідно п.п. 14.1. 265 п. 14.1 ст. 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Верховний Суд у постановах від 03.05.2018 року у справі № 818/1070/17, від 26.06.2018 року у справі № 808/2127/17, від 27.04.2018 року у справі № 820/4064/17, від 11.09.2018 року у справі № 826/9114/16, аналізуючи податкове законодавство, зокрема ст. 109 ПК України, зазначив, що відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовила протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням.

Враховуючи вищенаведене, оскільки порушення граничних строків реєстрації податкових накладних сталось з підстав, які не залежали від казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба, суд дійшов висновку, що доводи представника відповідача щодо того, що позивачем виписано податкові накладні, які несвоєчасно були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим допущено порушення п. 120-1 ПК України, є необґрунтованими та такими, що спростовуються зібраними по справі доказами.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу в межах позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку, що контролюючим органом неправомірно застосовано до позивача штрафні санкції за порушення ст. 201 ПКУ, а тому податкове повідомлення рішення № від 19.10.2018 року є протиправним та підлягає скасуванню, а адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Так, ч. 1, 3 ст. 134 КАС України встановлено, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., відповідно до платіжного доручення № 7 від 04.01.2019 року (а.с. 3), а тому з Офісу великих платників податків ДФС за рахунок його бюджетних асигнувань на користь казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921,00 грн.

При вирішенні питання щодо стягнення з відповідача витрат, пов`язаних з правничою допомогою у сумі 2000,00 грн. суд враховує, що на підтвердження понесених витрат до суду надано копії ордеру (а.с. 131), довіреності (а.с. 127), договору про надання правової допомоги № 128-В-19 від 08.08.2019 року (а.с. 128-129), детальний опис наданих послуг (а.с. 166, 181), письмове доручення (а.с. 167, 184, 189), звіт про надану правову допомогу (а.с. 182, 185), акт надання послуг (а.с. 183, 187), платіжні доручення (а.с. 186, 188).

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням принципу пропорційності та співмірності, оцінюючи обґрунтованість доводів позивача щодо суми витрат, пов`язаних з розглядом даної справи, суд дійшов до висновку, що з Офісу великих платників податків ДФС за рахунок його бюджетних асигнувань на користь казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба слід стягнути витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2 000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 77, 90, 132, 139, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба (, адреса місцезнаходження:65114, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, 140А) до Офісу великих платників податків ДФС (, адреса місцезнаходження: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г), Одеського управління Офісу великих платників податків ДФС (код ЄДРПОУ ВП 40980109, адреса місцезнаходження: 65058, м. Одеса, проспект Шевченка, 15/1) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 19.10.2018 року.

Стягнути з Офісу великих платників податків ДФС (, адреса місцезнаходження: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11-Г) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь казенного підприємства Морська пошуково-рятувальна служба (, адреса місцезнаходження:65114, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, 140А) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2 000,00 грн. (дві тисячі гривень 00 копійок).

Рішення може бути оскаржено в порядку та в строки встановлені ст. 295, 297 КАС України, з урахуванням особливостей, встановлених п. 15.5 Розділу VII Перехідних Положень КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 25 листопада 2019 року.

Суддя О.А. Левчук

.