Справа № 560/2781/19
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2781/19
РІШЕННЯ

іменем України

20 листопада 2019 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І.

за участю:секретаря судового засідання Постовіт С.В., представника позивача: Мельника О.Д., представника відповідача: Мельничук О.Я.
розглянувши адміністративну справу за позовом Приватного малого підприємства "ФІНМАРКЕТ" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування постанови від 10.06.2019 р. № 28/1022-6.3/1920-19,

ВСТАНОВИВ:

ПМП "ФІНМАРКЕТ" звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області в якому просить суд:

ухвалити судове рішення, яким визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфер містобудівної діяльності №28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року;

стягнути на користь ПМП "ФІНМАРКЕТ" судові витрати по сплаті судового збору за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 22 травня 2019 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було проведено позапланову перевірку ПМП "Фінмаркет", за наслідками якої складено Акт від 22 травня 2019 року про недопущення посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. В Акті вказано, що позивач не допустив посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки, чим порушив вимоги п.1 ч.3 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.1 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №23.

Позивач також стверджує, що 22 травня 2019 року відповідачем також було складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 травня 2019 року. У Протоколі зазначається, що протягом проведення позапланової перевірки представники або уповноважені особи позивача на об`єкт містобудування не з`явились, тим самим відмовились надавати документи, необхідні для проведення перевірки, що є порушенням п.1 ч.3 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 14 Порядку. На підставі Акту та Протоколу відповідачем 22 травня 2019 року було видано Припис від 22 травня 2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Позивач також вказує на те, що Припис від 22 травня 2019 року разом із іншими індивідуальними актами, прийнятими відповідачем щодо позивача, які останній вважав протиправними, було оскаржено до Хмельницького окружного адміністративного суду (справа №560/1451/19). При цьому, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 липня 2019 року, ухваленим у вказаній справі, заявлений позивачем позов було задоволено, визнано протиправними і скасовано низку прийнятих відповідачем індивідуальних актів, в т.ч. Припис від 22 травня 2019 року.

Незважаючи на те, що Припис від 22 травня 2019 року та інші індивідуальні акти відповідача були предметом спору у адміністративній справі №560/1451/19, відповідачем винесено Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року, відповідно до якої позивача притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 57630,00грн. за порушення п.1 ч.3 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 14 Порядку.

В оскаржуваній постанові зазначається, що під час здійснення перевірки у період з 11 травня 2019 року по 22 травня 2019 року посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю не було допущено на об`єкт будівництва: "Будівництву висотного багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими торгівельно-офісними приміщеннями та закладами ресторанного господарства по вул. Кам`янецькій, 2 "А", у м. Хмельницькому", посадові особи суб`єкта містобудування на об`єкті будівництва не з`явились, тим самим відмовились надавати документи, необхідні для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю, про проведення якого суб`єкта містобудування повідомлено листом від 17 травня 2019 року №1022-1.18/1663-19, якого було направлено рекомендованим повідомленням від 17 травня 2019 року №8850.

Позивач не погоджується із висновками відповідача, що містяться в оскаржуваній постанові щодо порушення ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому вважає, що оскаржувана постанова, яка є актом індивідуальної дії, не відповідає вимогам закону, відтак повинна бути визнана судом протиправною та скасована.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відзив на адміністративний позов надійшов до суду із значним порушенням встановлених судом строків, оскільки суд відповідно до ухвали від 25 вересня 2019 року надав відповідачу строк на подання відзиву - 15 днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження. Згідно з карткою реєстрації вручення кореспонденції суду, ухвала від 25 вересня 2019 року отримана Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області 26 вересня 2019 року, при цьому відзив на позовну заяву підписаний представником відповідача 31 жовтня 2019 року. Крім того, відповідач не направив копію відзиву для ознайомлення позивачу всупереч вимог ч.3 ст. 162 КАС України.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що відзив подано відповідачем до суду зі значним пропуском встановленого судом строку без поважних причин, а також керуючись ч.6 ст. 162 КАС України, суд не приймає до уваги поданий відповідачем відзив та вважає за можливе здійснити розгляд справи за наявними матеріалами.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив суд позов задоволити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення заявлених позовних вимог, вказували на правомірність дій відповідача та просили відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, повно та всебічно дослідивши матеріали справи у їх взаємному зв`язку та сукупності, суд встановив наступне.

Суд встановив, що 22 травня 2019 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно - будівельної інспекції України проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва: "Будівництво висотного багатоквартирного житлового будинку з вбудовано - прибудованими торгівельно - офісними приміщеннями та закладами ресторанного господарства по вулиці Кам`янецька, 2 міста Хмельницького", за результатами якої складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на "Будівництво висотного багатоквартирного житлового будинку з вбудовано - прибудованими торгівельно - офісними приміщеннями та закладами ресторанного господарства по вулиці Кам`янецька, 2 міста Хмельницького" для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

22 травня 2019 року відповідачем також було складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 травня 2019 року в якому зазначено, що протягом проведення позапланової перевірки представники або уповноважені особи позивача на об`єкт містобудування не з`явились, тим самим відмовились надавати документи, необхідні для проведення перевірки, що є порушенням п.1 ч.3 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 14 Порядку.

На підставі Акту та Протоколу відповідачем 22 травня 2019 року було видано Припис від 22 травня 2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до змісту вказаного припису, вказано, що в період здійснення перевірки, яка проводилася з 11 травня 2019 року по 22 травня 2019 року, позивачем не було допущено посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва.

Крім цього, у Приписі від 22 травня 2019 року зазначено, що протягом перевірки суб`єкти містобудування не з`явились, тим самим відмовилися від надання документів, необхідних для здійснення заходу державного контролю, незважаючи на те, що, як зазначається у цьому ж приписі, про проведення перевірки позивача було повідомлено листом Управління від 17 травня 2019 року №1022-1.18/1663-19, який був направлений відповідачем рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням від 17 травня 2019 року №850.

10 червня 2019 року відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року, відповідно до якої позивача притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 57630,00грн. за порушення п.1 ч.3 ст.41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 п. 14 Порядку.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VІ).

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку № 553).

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно пп.1, 2, 3, 4, 8, 11 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

В той же час відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Пунктом 14 Порядку № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 12 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Форма акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2012 року № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі - Наказ № 240).

Аналіз даних правових норм свідчить про те, що органи державного архітектурно-будівельного контролю наділені повноваженнями на проведення позапланових перевірок, при цьому безпосередньо проведенню самої позапланової перевірки передує певна процедура, пов`язана з прийняттям наказу та видачею направлення на її проведення. Після оформлення необхідних документів (наказу, направлень) у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, якій доручено проведення позапланової перевірки, виникають визначені п.11 Порядку № 553 права на здійснення функцій, пов`язаних з проведенням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, отримання інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки суб`єкту містобудування. Недотримання цих вимог є підставою для відмови від допуску до проведення позапланової перевірки, що слідує зі змісту п.13 Порядку № 553, а якщо ці вимоги дотримано і суб`єкт містобудування відмовив у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, то тоді складається відповідний акт, форма якого затверджена наказом № 240.

Тобто, не допуск до проведення позапланової перевірки має місце у разі фактичного виходу на об`єкт будівництва, пред`явлення суб`єкту містобудування службового посвідчення та надання копії направлення на проведення позапланової перевірки, а суб`єкт містобудування відмовляється допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до об`єкту будівництва.

Як встановлено з матеріалів справи, а саме з акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва від 22 травня 2019 року, причиною винесення відповідачем оскарженої постанови слугувало те, що замовник будівництва ПМП "ФІНМАРКЕТ" не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на Будівництво висотного багатоквартирного житлового будинку з вбудовано - прибудованими торгівельно - офісними приміщеннями та закладами ресторанного господарства по вулиці Кам`янецька, 2 міста Хмельницького, для проведення позапланової перевірки чим порушив положення ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.11, п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Таким чином, відповідачем констатується факт недопущення позивачем посадової особи державного архітектурно-будівельного контролю до об`єкту будівництва 22 травня 2019 року.

Пунктами 1, 7, 9, 11, 14 Порядку № 553 визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб`єкта містобудування (його представника) зобов`язаний повідомити останнього про проведення перевірки.

Отже, як вбачається із системного аналізу змісту вищезазначених пунктів Порядку № 553, лише належне повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки робить можливим забезпечення участі такого суб`єкта (його представника) у проведенні перевірки та може бути підставою для встановлення факту недопущення до проведення перевірки і відповідно, притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності за таке правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, суд зазначає, що акт про недопущення посадових осіб органу архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва для виконання докладених на нього функцій може бути складено лише за умови присутності суб`єкта містобудування або його представника на об`єкті будівництва та його відмови допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

Суд також встановив, що як зазначає сам відповідач у оскарженій постанові про те, що на адресу позивача направив лист від 17 травня 2019 року №1022-1.18/1663-19 з рекомендованим повідомленням, який позивач отримав 22 травня 2019 року о 15:00, що підтверджується накладною № 43 рекомендованих відправлень, тобто вже після спливу часу проведення перевірки, що беззаперечно дає суду підстави вважати про неналежне повідомлення позивача про проведення перевірки 22 травня 2019 року.

В той же час, відповідачем не надано до суду жодного належного, допустимого та достовірного доказу того, що 22 травня 2019 року посадовими особами Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно - будівельної інспекції України було здійснено безпосередні виїзди на об`єкт будівництва, який розташований за адресою: вул. Кам`янецька, 2, м. Хмельницький, обл. Хмельницька , для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, в основу оскарженої постанови покладено порушення, яке сформульовано в акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва від 22 травня 2019 року, а саме, ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 11, п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не було виконано належним чином вимоги законодавства щодо вчасного повідомлення позивача про проведення перевірки, в результаті чого, на переконання суду позивач фізично не мав змоги забезпечити присутність власних представників, що як наслідок стало хибним висновком відповідача про недопущення посадових осіб відповідача до перевірки.

Варто зазначити, що в ході розгляду даної справи, суд також встановив преюдиційні обставини, які в силу положень ст. 78 КАС України не потребують доказування, оскільки встановлені рішенням суду в адміністративній справі, що набрало законної сили.

Так, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду по справі № 560/1451/19 в якій судом було встановлено протиправність припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 травня 2019 року, та як наслідок його скасування.

Крім цього, суд встановив, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно - будівельної інспекції України Думарецьким О.В. було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 22 травня 2019 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 травня 2019 року та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 травня 2019 року.

В подальшому цією ж посадовою особою розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої винесено оскаржувану постанову № 28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Такі дії, на переконання суду свідчать про порушення відповідачем засад безсторонності (неупередженості) при прийнятті рішення, який закріплений приписами ст. 2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі "Срамек проти Австрії", справа "Волков проти України" від 09 січня 2013 року заява № 21722/11).

При цьому, у рішенні "Волков проти України" від 09 січня 2013 року (заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини зазначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об`єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Водночас, обов`язок інспектора передати матеріали перевірки для належного розгляду прямо передбачений п.15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок № 244).

Пунктом 20 Порядку № 244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, серед іншого, з`ясовує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, у даному випадку головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно - будівельної інспекції України Думарецький О.В., який безпосередньо склав матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно ПМП "ФІНМАРКЕТ", при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності надавав правову оцінку та перевіряв правильність складення матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які ним і оформлено, що на думку суду, є неприпустимим та викликає сумніви у його неупередженості.

Вищенаведене є окремою підставою для скасування постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року.

Враховуючи всі фактичні обставини справи суд приходить до висновку, що винесена Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно - будівельної інспекції України постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року не відповідає вимогам законодавства, винесена з порушенням порядків здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, отже є протиправною та підлягає скасуванню.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1статті 2 КАС України).

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно вимог статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх взаємозв`язку та сукупності дійшов висновку, що відповідачем не доведено законність та обґрунтованість постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019, тому позовні вимоги ПМП "ФІНМАРКЕТ" є доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 28/1022-6.3/1920-19 від 10 червня 2019 року.

Стягнути на користь Приватного малого підприємства "ФІНМАРКЕТ" 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 26 листопада 2019 року

Позивач:Приватне мале підприємство "ФІНМАРКЕТ" (вул. Івана Франка, 10, Хмельницький, Хмельницька область, 29000 , код ЄДРПОУ - 31100369)
Відповідач:Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області (вул. Грушевського, 87/2, Хмельницький, Хмельницька область, 29013 , код ЄДРПОУ - 37471912)

Головуючий суддя П.І. Салюк