Справа № 405/5264/19
Суддя: Шевченко І. М.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/5264/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.11.2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючої судді: Шевченко І.М.

з участю секретаря: Осіпової С.В.

представника позивача - Шишової І.Е.

представника відповідача - Костюкової О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та приписів, стягнення коштів на відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та приписів, стягнення коштів на відшкодування шкоди, в якому просить поновити строки для звернення в суд з позовом, скасувати постанову № 51 від 25.10.2017 року про накладення штрафу у розмірі 4 250 грн. за адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписи № 53 та № 54 від 11.10.2017 року, стягнути з відповідача кошти на відшкодування шкоди в розмірі 4 250 грн. та судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та просила позов задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала та пояснила суду, що згідно направлення від 17.09.2017 року № 430 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства власницею квартири АДРЕСА_1 ).

За результатами позапланової перевірки встановлено, невиконання вимог припису від 11.10.2017 року № 54/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на виявлене порушення, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління було складено акт та протокол за порушення вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництва добудови з гаражем до кв. АДРЕСА_1 »

Враховуючи відсутність документа, що посвідчує право власності, користування земельною ділянкою, яка використана під забудову, відповідачем винесено припис від 20.09.2017 року № 139, яким зобов`язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства, шляхом знесення прибудови з гаражем.

Постановою від 04.10.2018 року № 112 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визнано ОСОБА_1 винною у вчинені правопорушення передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП.

Крім цього, представник відповідача зазначила, що позивач не спростовує факт наявності порушення вимог містобудівного законодавства, так у 2017 році позивач визнала факт порушення вимог містобудівного законодавства, сплатила штраф згідно постанови від 25.10.2017 року № 51 та неодноразово зверталася до міської ради з клопотаннями про продовження строку для виконання вимог припису від 11.10.2017 року № 54/1.

Вважає, що доводи викладені позивачем в позовній заяві не підтверджені належними доказами, наявність незаконної добудови до квартири АДРЕСА_4 , представником позивача не спростована, заходи державного-архітектурно будівельного контролю є законними та обґрунтованими, вчинені посадовими особами в межах наданих повноважень та мають під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких було проведено перевірки.

Також, представником відповідача повідомлено, що позивач у 2018 році зверталася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовною заявою про скасування постанови від 25.10.2017 року № 51 та 17.01.2019 року судом винесено ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

На думку представника відповідача, перевірку проведено головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, тому Управління просить суд відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Крім того, представник відповідача просила застосувати строки позовної давності.

Дослідивши матеріали справи, суд на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, відповідно до вимог якої, розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними доказів, вважає, що в позові слід відмовити на підставі наступних фактичних даних.

Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Положення ст.6 КАС України є реалізацією ч.1 ст.55 Конституції України, яка визначає, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у разі, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною жругою стаття 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, судом встановлено, що згідно пункту 9 1 розділу V «Прикінцеві положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з 11.02.2017 року функції державного архітектурно-будівельного контролю на території м. Кропивницького здійснює Управління Державного архітектурно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно з Положенням про Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради міста Кропивницького, затвердженим рішенням Кіровоградської міської ради від 21.12.2017 року № 1397, Управління ДАБК МРК здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Кропивницького та смт. Нового.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявністю підстав, передбачених законом; 3) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності» передбачені такі права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки:

1)безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2)складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3)у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4)проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5)проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій які використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно з законодавством;

6)залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій погодженням з їх керівниками, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7)одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8)вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9)забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10)здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11)здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядуванні і Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Права посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачені пунктом 11 Порядку № 553. Зокрема, про право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірок, відмова суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки або її уповноваженою особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Повноваження суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, визначені пунктами 13 та 14 Порядку №553. Відповідно до яких такий суб`єкт містобудування має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю,подавати у письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення.

Згідно направлення від 17.09.2018 року № 430 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства власницею квартири АДРЕСА_4 .

За результатами позапланової перевірки встановлено, невиконання вимог припису від 11.10.2017 року № 54/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 3 статті 41 Закону, право на виконання будівельних робіт, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту архітектурно-будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи.

В зв`язку з виявленим порушенням, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління було складено акт та протокол за порушення вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництва добудови з гаражем до кв. 1 АДРЕСА_3 ».

Враховуючи відсутність документа, що посвідчує право власності, користування земельною ділянкою, яка використана під забудову, відповідачем винесено припис від 20.09.2018 року № 139 яким зобов`язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства, шляхом знесення прибудови з гаражем.

Постановою від 04.10.2018 року № 112 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визнано ОСОБА_1 винною у вчинені правопорушення передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП.

Представником позивача не спростовано факт наявності порушення вимог містобудівного законодавства, як і не наведено доводів, які б свідчили про існування об`єктивних перешкод для своєчасного звернення з відповідним адміністративним позовом до суду та не надано відповідних доказів.

З матеріалів справи вбачається, що у 2017 році позивач визнала факт порушення вимог містобудівного законодавства, сплатила штраф згідно постанови від 25.10.2017 року № 51 та неодноразово зверталася до міської ради з клопотаннями про продовження строку для виконання вимог припису від 11.10.2017 року № 54/1.

З огляду на викладене вище, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що представником відповідача по справі доведена правомірність прийнятого ним рішення у формі постанови № 51 від 25.10.2017 року про накладення штрафу у розмірі 4 250 грн. за адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписів № 53 та № 54 від 11.10.2017 року відносно позивача ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 245 - 246 КАС України, суд ,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та приписів, стягнення коштів на відшкодування шкоди відмовити в повному обсязі.

Судові витрати по справі віднести за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення в повному обсязі виготовлено 22.11.2019 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , прож. АДРЕСА_5 .

Відповідач: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда І. М. Шевченко