Справа № 160/7791/19
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 листопада 2019 року Справа № 160/7791/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
за участі секретаря судового засіданняПіскун Я.В.
представника позивача представника відповідача Стрижак С.Ю., ОСОБА_1. Ховрич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протипранвим та скасування припису та постанови,
12.08.2019 року позивач звернувся з позовом до суду, у якому з урахуванням уточненої позовної заяви від 19.08.2019 року, просить суд: визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 30.07.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт; скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 15.08.2019 року щодо ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані наступним:
- позивач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;
- квартира позивача знаходиться на першому поверсі та є жилим приміщенням;
- позивач згідно постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 року № 1024 має право переобладнати та перепланувати свої помешкання на підставі ст.ст.100,152 Житлового кодексу УРСР;
- переобладнання та перепланування житлового приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення робіт з переобладнання та перепланування введення об`єкта в експлуатацію не потребується;
- відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій до елементів перепланування жилих приміщень належать, зокрема, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоквартирних будинків;
- позивач вказує, що перепланування ним було здійснено без втручання в несучі конструкції будинку та/або інженерні системи загального користування;
- відповідач у приписі не вказав строк для усунення виявлених порушень, що не відповідає п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
- балкон, який побудував позивач не є капітальною спорудою, оскільки не пов`язаний із землею фундаментом;
- ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" та ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» не застосовується згідно наказу Мінрегіонбуду від 26.03.2019 року № 87;
Ухвалою суду від 13.08.2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 04.11.2019 року продовжено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів на його підтвердження.
У матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних підстав:
- відповідно до пункту 9-1 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», функції державного архітектурно-будівельного контролю на території м. Дніпро здійснює відповідач з 28.10.2016 року;
- підставою для проведення відповідачем перевірки слугувало звернення фізичної особи ОСОБА_2 від 15.07.2019 року, наказ відповідача від 17.07.2019 року № 366п та направлення від 17.07.2019 року № 0300;
- відповідачем під час перевірки встановлено, що позивачем, який є власником житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , здійснено самочинне будівництво без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідно органу державного архітектурно-будівельного контролю, який дає право виконувати будівельні роботи: виконано роботи з будівництва капітальної споруди - прибудови розміром 3м. х 1,3 м., висотою 2,7 м., зробленої з газобетонних блоків по металевому каркасу, до зовнішньої стіни квартири АДРЕСА_2 ;
- відповідно до п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено, зокрема, улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління, улаштування нових віконних прорізів і розширення віконних і балконних прорізів;
- позивачем під час влаштування прибудови влаштовано дверний переріз у несучій стіні будинку;
- для виконання будівельних робіт з прибудови балкону за адресою: АДРЕСА_1 , необхідним є дотримання п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- відповідачем за наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 30.07.2019 року;
- відповідальність за скоєне позивачем правопорушення передбачена ч.5 ст. 96 КУпАП;
- 15.08.2019 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення позивача притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу.
Ухвалою суду від 23.10.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Ухвалою суду від 25.11.2019 року поновлено позивачу строк для подання документів в якості доказів у справі та відповіді на відзив.
Позивач у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги.
Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову, з підстав які викладені у відзиві на позовну заяву. Припис відповідача не містить строку для усунення виявлених порушень.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення позивача та відповідача, встановив наступне.
Спір виник стосовно законності прибудови балкону на рівні першого поверху багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , без дотримання вимог п.1 ч.1 ст. 34, ч.1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Вказаною квартирою позивач володіє на праві власності, що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 27.11.2015 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04.07.2019 року № 172618599, які містяться у матеріалах справи.
Щодо порядку проведення перевірки, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Підставою для проведення позапланової перевірки позивача була заява фізичної особи ОСОБА_2 від 15.07.2019 року.
Судом встановлено, що відповідачем винесено наказ від 17.07.2019 року № 366-П «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил» та направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 0300 від 17.07.2019 року.
Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Судом встановлено, що перевірка була проведена у присутності позивача, який під підпис був ознайомлений з актом перевірки.
Щодо суті правопорушення, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 7 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.
Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 5) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Статтею 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.
В абз. 2 ч. 3 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.
У відповідності до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406, у відповідності до якого до таких робіт відносяться, зокрема, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками; заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних прорізів.
У відповідності до частин 1 та 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" ці норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Реконструкція" - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" встановлює: прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку. Реконструкція квартири - може бути двох видів: 1) реконструкція квартири без зміни геометричних параметрів об`єкта (тобто без зміни техніко-економічних параметрів). Це перепланування квартири, - в якій не можна змінювати загальну площу квартири; 2) реконструкція квартири із змінами геометричних параметрів об`єкта (тобто прибудова балкона, збільшення площі за рахунок тамбура, та інше). Це реконструкція - яка вимагає отримувати дозвіл на проектування - містобудівні умови і обмеження, повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Аналогічну за своїм змістом позицію стосовно поняття «реконструкція» займає Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 року у справі №825/528/16.
Відповідно до п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено, зокрема, улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління, улаштування нових віконних прорізів і розширення віконних і балконних прорізів
Визначальним критерієм у цій справі є визначення змісту поняття "реконструкція" та співвіднесення його з фактичними обставинами цієї справи.
Судом під час розгляду справи встановлено, що позивач прибудував до квартири у багатоповерховому будинку балкон на рівні першого поверху.
Фотографії прибудови містяться у матеріалах справи.
Судом на підставі вказаних фото встановлено, що прибудова зроблена з газобетонних блоків по металевому каркасу, до зовнішньої стіни квартири.
У матеріалах справи міститься копія технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_3 , яка належить на праві власності позивачу, та який складено експертом Гаврішевскьким Юрієм Олексійовичем 21.03.2018 року, номер кваліфікаційного сертифікату НОМЕР_1 .
З копії технічного паспорту судом встановлено, що до квартири прибудовано балкон площею 3,6 кв.м. внаслідок чого площа квартири становить 45,1 кв.м.
Також судом на підставі копії технічного паспорту встановлено, що позивачем під час влаштування прибудови влаштовано дверний переріз у несучій стіні будинку, що відображено вертикальною позначкою на плані квартири у технічному паспорті.
У матеріалах справи міститься також технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_3 , яка належить на праві власності позивачу, та який складено експертом Кондратенко О.Л. 11.11.2019 року, номер кваліфікаційного сертифікату НОМЕР_2 .
З копії даного технічного паспорту судом встановлено, що до квартири прибудовано балкон площею 1,1 кв.м. внаслідок чого площа квартири становить 42,6 кв.м.
Також судом на підставі копії технічного паспорту встановлено, що позивачем під час влаштування прибудови не влаштовано дверний переріз у несучій стіні будинку.
Судом на підставі Акту від 11.11.2019 року інженера з інвентаризації нерухомого майна Кондратенко О.Л. встановлено, що під час поточної інвентаризації виявлено помилку, в житловій кімнаті АДРЕСА_4 відсутній дверний проріз на балкон, встановлено віконний блок.
Судом на підставі копії договору купівлі-продажу квартири від 27.11.2015 року встановлено, що за загальна площа квартири на момент її придбання позивачем становила 41,5 кв.м. та не містила у своєму складі балкону.
Таким чином, внаслідок прибудови балкону загальна площа квартири АДРЕСА_2 , 5 збільшилась, що підтверджується інформацією, яка міститься у копіях технічних паспортів на квартиру від 21.03.2018 року та від 11.11.2019 року та у витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04.07.2019 року № 172618599.
У спірних правовідносинах, йдеться про збільшення житлової площі квартири, збільшення відбувається за рахунок добудов чи прибудови до квартири. Реконструкція здійснена позивачем передбачає зміни саме геометричних параметрів квартири в цілому. В даному випадку реконструкція відбувалася шляхом прибудови балкону.
Прибудова балкону на рівні першого поверху у багатоквартирному будинку передбачає зміни зовнішньої конфігурації об`єкта (квартири), передбачає зміну його конструктивної системи. З огляду на це прибудова балкону передбачає збільшення площі квартири та є реконструкцією, що потребує отримання містобудівних умов, повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Аналогічну за своїм змістом позицію стосовно поняття «реконструкція» займає Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 року у справі №825/528/16.
На підставі викладеного судом відхиляються посилання позивача на ст. 152 Житлового кодексу УРСР, на постанову Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 року № 1024 «Про внесення змін до Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків» та на Правила утримання житлових будинків та при будинкових територій, які затверджено наказом Державного комітету України з питань житло-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76.
За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце (рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999 року № 1рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів).
У відповідності до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
У відповідності до п.п.3 пункту 11 Порядку № 553 у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності
Таким чином, строк для усунення виявлених порушень є обов`язковим елементом припису.
Судом під час розгляду справи встановлено, що відповідачем за наслідками державного архітектурно-будівельного контролю складено припис від 30.07.2019 року, яким зобов`язано позивача зупинити виконання будь-яких будівельних робіт на об`єкті та привести об`єкт містобудування до первісного стану шляхом розбирання капітальної споруди та протокол про адміністративне правопорушення від 30.07.2019 року.
Судом встановлено, що припис відповідача не містить строку для усунення виявлених порушень, що не заперечується і відповідачем.
За вказаних обставин припис відповідача не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст. 2 КАС України, оскільки прийнятий не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, оскільки не містить строку для усунення виявлених порушень.
За вказаних обставин позовна вимога - визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 30.07.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Також судом встановлено, що відповідачем складено протокол від 30.07.2019 року яким зафіксовано, що позивач допустив порушення п.1 ч. 1 ст. 34 та ч.1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
У статті 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з частинами першою та другою статті 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.
Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;прийняте у справі рішення.

Позивач під розпис повідомлений про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

З пояснень позивача судом встановлено, що останній був присутнім під час розгляду справи відповідачем про адміністративне правопорушення.

15.08.2019 року відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 28/А, якою застосовано до позивача штраф у розмірі 8500 грн. згідно ч.5 ст. 96 КУпАП.

Диспозиція ч.5 ст. 96 КУпАП передбачає відповідальність, зокрема, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт.

Вказане вище правопорушення, як встановив суд, допустив позивач.

Постанова складена уповноваженою особою згідно ст. 244-6 КУпАП, а саме: начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М.

Також судом встановлено, що відповідач застосував до позивача мінімальний розмір штрафу передбачений санкцією ч.5 ст. 96 КУпАП.

За вказаних обставин позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Судові витрати у відповідності до вимог статті 139 КАС України підлягають стягненню з відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 139, 241, 243, 244, 245, 246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , код НОМЕР_3 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 29-П, ) про визнання протиправними та скасування припису та постанови - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради від 30.07.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

В іншій частині заявлених позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору у розмірі 768,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 25 листопада 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили станом на 25.11.2019 року Помічник судді Помічник судді С.В. Златін Лісна А.М. Лісна А.М.