Справа № 140/1475/19
Суддя: Старунський Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/10427/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Старунського Д.М.,

суддів Багрія В.М., Большакової О.О.,

за участю секретаря судового засідання Ратушної М.І.,

представника позивача Ємчика Р.І.,

представника відповідача Сабін І.В.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року у справі №140/1475/19 (рішення ухвалено в м. Луцьку, головуючий суддя Денисюк Р.С.) за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТУРІОН-ДІСТРІБЮШИН" до Головного управління ДФС у Волинській області (тепер Головне управління ДПС у Волинській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

ТзОВ "ЦЕНТУРІОН-ДІСТРІБЮШИН" 03.05.2019 звернулося в суд із адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Волинській області, правонаступником якого є Головне управління ДПС у Волинській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 15.04.2019 № , згідно з яким до позивача застосовано штраф у розмірі 170,00 грн.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Волинській області від 15.04.2019 №.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції ГУ ДФС у Волинській області оскаржило його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким в позові відмовити.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що перевіркою встановлено порушення в частині обов`язкового надходження до органів ДФС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольних стрічках в пам`яті РРО або в пам`яті модемі, які до них приєднані. Згідно обсягу реалізованого пального згідно даних виторгів РРО становить 134853,67 л, а обсяг реалізованого пального через АЗС за даними обліку підприємства 101339771,04 л.

Таким чином, вказує, що різниця між фактичними показниками реалізованого пального через мережу АЗС та показниками згідно даних виторгів по РРО переданих до ДФС становить 101204917,37 л.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Скаржником подано клопотання про заміну у справі відповідача його правонаступником, а саме відповідача з Головного управління ДФС у Волинській області на належного відповідача (правонаступника) - Головне управління ДПС у Волинській області. До вказаного клопотання додано копії наказів Державної податкової служби України №14 від 12.07.2019 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС» та Головного управління ДПС у Волинській області №10 від 29.08.2019 «Про початок діяльності Головного управління ДПС у Волинській області», витяг з Положення про Головне управління ДПС у Волинській області.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необхідність заміни Головного управління ДФС у Волинській області його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Волинській області.

У судовому засіданні представник позивача просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача просив задовольнити апеляційну скаргу.

Заслухавши суддю - доповідача, учасників судового розгляду, перевіривши підстави для апеляційного перегляду відповідно до доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що в період з 21.12.2018 по 22.03.2019 проведена документальна планова виїзна перевірка дотримання ТзОВ ЦЕНТРУРІОН-ДІСТРІБЮШИН податкового законодавства за період з 24.12.2016 по 30.09.2018, валютного за період з 24.12.2016 по 30.09.2018, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 24.12.2016 по 30.09.2018, за результатами якої складено акт перевірки від 29.03.2019 № 6429/14-01/41048714 (а.с. 9-25).

Згідно акту перевірки встановлено порушення позивачем, зокрема, пункту 7 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: ненадходження до органів ДФС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольних стрічках в пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

На підставі акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення від 15.04.2019 № , яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) в сумі 170,00 грн (а.с. 8).

Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що ТзОВ ЦЕНТРУРІОН-ДІСТРІБЮШИН здійснювало передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу у вересні 2018 року автоматично, отже вина позивача щодо неподання такої інформації відсутня, а тому відповідачем протиправно застосовані штрафні санкції відповідно до пункту 9 статті 17 Закону № 265/95-ВР в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян 170,00 грн.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг регулюються Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»№265/95-ВР від 06.07.1995 в редакції на час виникнення спірних правовідносин.

Стаття 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг`дає визначення, зокрема: реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з купівлі-продажу іноземної валюти та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо;контрольна стрічка - копії розрахункових документів послідовно сформованих реєстратором розрахункових операцій, що надруковані або створені в електронній формі таким реєстратором, а також копії фіскальних звітних чеків у разі створення контрольної стрічки в електронній формі; модем - окремий або у складі реєстратора розрахункових операцій пристрій, призначений для передачі копії сформованих реєстратором розрахункових операцій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків в електронній формі по дротових або бездротових каналах зв`язку, до складу якого входить пам`ять для тимчасового зберігання цих копій.

Згідно з пункту 7 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язаніподавати до органів доходів і зборів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.

Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти) повинні подавати до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Порядок передачі інформації до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється органами доходів і зборів на базі технології, розробленої Національним банком України та погодженої центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

За змістом пункту 9 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг"за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних органів доходів і зборів застосовуються фінансові санкції в разі неподання до органів державної податкової служби звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій, розрахункових книжок та копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків з реєстраторів розрахункових операцій по дротових або бездротових каналах зв`язку, в разі обов`язковості її подання у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 № 1057, зареєстрованого в Міністерствіюстиції України17.10.2012 за № 1743/22055, затверджено Вимоги щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних (далі Вимоги № 1057), якими встановлюються критерії щодо створення контрольної стрічки в електронній формі в реєстраторах розрахункових операцій (далі - РРО) для різних сфер застосування та вимоги до модемів, за допомогою яких РРО передаватимуть дані в електронній формі дротовими або бездротовими каналами зв`язку згідно з технологією, розробленою Національним банком України. Цим же наказом Міністерства фінансів України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.10.2012 за № 1744/22056, затверджено Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби (далі Порядок № 1057), який встановлює механізм передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операційдротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби для суб`єктів господарювання, що використовують РРО.

За визначенням п. 1.2 Вимог №1057 вбудований модем - модем, що знаходиться під кожухом РРО, а зовнішній модем - модем, що підключається до зовнішнього порту РРО.

Пункт 3.1.2 Вимог №1057 передбачає, що РРО з модемом повинен забезпечувати:автоматичну із заданою сервером обробки інформації періодичністю передачу контрольно - звiтної інформації до сервера обробки інформації за протоколом передачі інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);на запит органів ДПС України передачу інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);захист контрольно - звiтної інформації від підміни, модифікації та перегляду під час передачі засобами МБ SAM;збереження у контрольній стрічці дати та часу передачі контрольно - звiтної інформації до сервера;прийняття та збереження у контрольній стрічці повідомлення від сервера обробки інформації про отримання контрольно - звiтної інформації, дати та часу прийняття цього повідомлення сервером;проведення персоналізації МБ SAM, вбудованого в РРО або модем;проведення персоналізації РРО, друкування даних для підтвердження виконання процедури персоналізації;повторну передачу контрольно - звiтної інформації у разі, якщо отримане від сервера повідомлення буде містити таку вимогу;накопичення контрольно - звiтної інформації у разі неможливості передачі її через порушення зв`язку із сервером обробки інформації з будь-яких причин та автоматичну передачу накопиченої інформації до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку;індикацію справного та несправного стану модема та каналу передачі інформації;блокування проведення розрахункових операцій у разі:технічної несправності модема, який до нього приєднаний, за винятком несправності каналу передачі інформації (тільки для РРО з КСЕФ);неможливості передачі контрольно - звiтної інформації до сервера обробки інформації протягом 72 годин;переповнення у модемі пам`яті для накопичення збереження контрольно - звiтної інформації (тільки для РРО, що друкують паперову контрольну стрічку).

Відповідно до п.1.5 Порядку № 1057 суб`єкти господарювання, які використовують РРО, що створюють контрольну стрічку в електронній формі (КСЕФ), та/або електронні контрольно-касові реєстратори, що створюють контрольну стрічку в друкованому вигляді, повинні забезпечити передачу до сервера обробки інформації електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці у пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Згідно пункту 9.2 Порядку № 1057 для РРО з КСЕФ порядок передачі даних є таким: процесор РРО вибирає з носія КСЕФ ті ПД РРО, які підлягають передачі; отриманий набір даних засобами МБ SAM захищається від підміни, модифікації та перегляду; модем встановлює з`єднання з інформаційним еквайєром та передає захищений за допомогою МБ SAM набір даних; інформаційний еквайєр перевіряє засобами НСМЕП цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від СОД РРО; інформаційний еквайєр надсилає РРО підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних; РРО приймає підтвердження та зберігає його у носії КСЕФ; у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації у базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає до РРО код помилки. Залежно від коду помилки РРО повторює спробу передачі негайно або через визначений час згідно з регламентом передачі даних.

Відповідно до статті 2 Закону "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг"фіскальні функції - здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довготермінове зберігання у фіскальній пам`яті, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

З системного аналізу наведених правових норм колегія суддів приходить до висновку, що передача електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків здійснюється реєстратором розрахункових операцій в автоматичному режимі, систематично, із захистом контроль-звітної інформації від підміни, модифікації та перегляду, що у свою чергу виключає можливість здійснення будь-яких маніпуляцій з інформацією, що передається.

Тобто, будь-яка розрахункова операція фіксується фіскальною пам`яттю РРО, яку не можливо змінити чи знищити без пошкодження самого пристрою.

Як видно з акту перевірки, при здійсненні роздрібної торгівлі через мережу АЗС розрахункові операції у готівковій та безготівковій формах підприємство проводило з використанням належним чином зареєстрованих, опломбованих та переведених у фіскальний режим роботи реєстраторів розрахункових операцій (а.с. 23 на звороті).

Надаючи правову оцінку доводам відповідача про порушення позивачем пункту 7 статті 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, які ґрунтується на тому, що у вересні 2018 року відповідно до почекової інформації ДФС України обсяг реалізованого пального згідно даних виторгів РРО становить 134853,67 л, а обсяг реалізованого пального через АЗС за даними обліку підприємства 101339771,04 л, різниця чого склала між 101204917,37 л, колегія суддів вважає їх спростованими наступним.

Судом встановлено, що ТзОВ ЦЕНТРУРІОН-ДІСТРІБЮШИН використовує РРО з КСЕФ (із вбудованими модемами, за допомогою яких здійснюється автоматична передача контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу).

Тобто, формування та передача електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків на АЗС здійснюється автоматично.

Враховуючи положення Вимог №1057 та Порядку №1057, колегія суддів зазначає, що у випадку неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу з будь-яких причин, передбачене накопичення такої інформації та автоматичної її передачі до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку. Тобто, у разі збоїв у роботі РРО, порушення зв`язку з сервером, в РРО закладено функцію автоматичного передавання таких даних після відновлення зв`язку, а у випадку не передавання контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу протягом 72 годин, проведення розрахункових операцій блокується автоматично.

Відповідач не надав доказів щодо технічної несправності РРО у вересні 2018 року в разі блокування проведення розрахункових операцій і як наслідок неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу.

Також колегія судді враховує, що висновки відповідача щодо встановленого порушення базуються лише на підставі вибіркової перевірки даних, отриманих з ДФС України. Протилежного не спростовано представником відповідача у судовому засіданні.

Крім того, в акті перевірки не наведено, яка саме почекова інформація з баз даних ДФС була отримана, за які конкретні дати, щодо яких РРО товариства, на яких місцях продажу, та на підтвердження якої не надано жодних допустимих доказів.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, досліджуючи акт перевірки, що не оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства перевіркою не встановлено, а також не встановлено порушень щодо ведення КОРО, що свідчить про те, що ТзОВ ЦЕНТРУРІОН-ДІСТРІБЮШИН здійснювало передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу у вересні 2018 року в повному обсязі.

Враховуючи те, що ТзОВ ЦЕНТРУРІОН-ДІСТРІБЮШИН здійснювало передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу у вересні 2018 року реєстратором розрахункових операцій автоматично, до якого будь-якого втручання не встановлено, тобто відсутня вина, товариства, що виключає можливість притягнення її до відповідальності, передбаченої пунктом 9 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.ч. 1,2 ст.77 КАС України).

Отже, враховуючи встановлені обставини справи та норми права, які регулюють спірні правовідносини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи встановлене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, є законним та обґрунтованим, ухваленим з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не впливають на правомірність прийнятого рішення, а тому відсутні підстави для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року у справі №140/1475/19 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Д. М. Старунський
судді В. М. Багрій
О. О. Большакова
Повне судове рішення складено 26.11.2019