Справа № 240/9993/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
25 листопада 2019 року м. Житомир справа № 240/9993/19
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Панкеєвої В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом військової частини НОМЕР_1 до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,
Військова частина НОМЕР_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області від 02 серпня 2019 року про результати моніторингу закупівлі "Капітальний ремонт автомобільної дороги полігону військової частини НОМЕР_1 , військове містечко № НОМЕР_2 , с.Скраглівка, Бердичівського р-ну, Житомирської обл.", унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, UA-2019-05-25-000014-b від 25 травня 2019 року.
В обґрунтування позову вказано, що відповідно до оприлюдненого протоколу засідання тендерного комітету військової частини НОМЕР_1 від 20 червня 2019 року №80 встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ "МЕГО ЛТД" відповідає вимогам тендерної документації, учасник відповідає кваліфікаційним критеріям, визначеним у статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі", та в замовника відсутні підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі учаснику, чия пропозиція за результатами оцінки електронною системою закупівель визнана найбільш економічно вигідною. Договір між військовою частиною НОМЕР_1 та ТОВ "МЕГО ЛТД" про закупівлю робіт по об`єкту укладено 10 липня 2019 року, тобто не раніше ніж через 10 днів та не пізніше ніж через 20 днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. 02 серпня 2019 року на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель опубліковано висновок про результати моніторингу Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Житомирській області вказаної закупівлі, у якому встановлено порушення законодавства в сфері публічних закупівель. Ознайомившись зі змістом висновку про результати моніторингу від 02 серпня 2019 року та не погоджуючись з ним позивач оприлюднив через електронну систему закупівель аргументовані заперечення до висновку. Оскаржувааний висновок позивач вважає протиправним, та таким, що підлягає скасуванню, на підставі частини 10 статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі".
Ухвалою судді від 21.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, яка буде розглядатися за правилами загального позовного провадження.
Представники позивача в судових засіданнях позов підтримали, просили його задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених в позовній заяві.
Представник відповідача в судових засіданнях проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 11.09.2019 №06-25-15/4698 (а.с.56-65).
В судовому засіданні 09.10.2019 протокольною ухвалою суду відбувся перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Як встановлено судом, позивачем було оприлюднено в електронній системі закупівель відомості про предмет закупівлі: "Капітальний ремонт автомобільної дороги полігону військової частини НОМЕР_1 , військове містечко № НОМЕР_2 , с.Скраглівка, Бердичівського р-ну, Житомирської обл." (ДК 021:2015:45210000-2 - Будівництво будівель) очікуваною вартістю 17 757 108,40 грн (№ UA-2019-05-25-000014-b) (а.с.21-22).
02.08.2019 за результатами проведеного моніторингу Управлінням складено висновок, яким встановлено порушення законодавства в частині:
- неоприлюднення, несвоєчасного оприлюднення інформації на веб-порталі Уповноваженого органу;
- складання тендерної документації та /або внесення змін до неї;
- складання форм документів у сфері публічних закупівель;
- розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій);
- в частині не відміни замовником закупівлі (а.с.38).
Вважаючи такий висновок протиправним, позивач звернувся до суду з вказаним позовом за захистом порушеного права.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Пунктом 1 Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (надалі - Положення №43), передбачено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26.01.93 №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (надалі - Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України від 25.12.15 №922-VIII "Про публічні закупівлі" (надалі - Закон №922-VIII).
За змістом статті 7-1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.18 №86.

Пунктами третім - шостим Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року N 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.

Як встановлено судом, військовою частиною НОМЕР_1 25.05.2019 було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі: "Капітальний ремонт автомобільної дороги полігону військової частини НОМЕР_1 , військове містечко № НОМЕР_2 , с.Скраглівка, Бердичівського р-ну, Житомирської обл." (ДК 021:2015:45210000-2 - Будівництво будівель) очікуваною вартістю 17 757 108,40 грн (№ UA-2019-05-25-000014-b) (а.с.21-22).

За результатами розгляду тендерної пропозиції позивачем 20.06.2019 опубліковано інформацію про наміри укласти договір про закупівлю з ТОВ "МЕГО ЛТД" (а.с.24).

Слід зазначити, що зі змісту витягу з реєстру тендерних пропозицій встановлено, що протокол розкриття тендерних пропозицій опубліковано 20.06.2019 (а.с.24).

Водночас у Формі Протоколу датою та часом розкриття тендерної пропозиції вказано 14.06.2019 12:51 (а.с.25).

Вказана дата фактичного прийняття рішення за результатами тендеру підтверджується протоколом №80 засідання тендерного комітету військової частини НОМЕР_1 від 20.06.2019 (а.с.26-28).

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:

-оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

-зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень;

-оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;

-протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;

-повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі;

-інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;

-договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення;

-повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін;

-звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання;

-звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

В порушення норм Наказу № 490 "Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель" від 22.03.2016, зокрема п.п.9-1 та 10-2 "Форми оголошення про проведення відкритих торгів" оголошення опубліковано військовою частиною без зазначення інформація про умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків) та джерела фінансування закупівлі.

Крім того, військовою частиною у протоколі засідання тендерного комітету обрано переможцем процедури закупівлі "Капітальний ремонт дорожнього покриття автомобільної дороги полігону військової частини НОМЕР_1 , військове містечко № НОМЕР_2 с. Скраглівка, Бердичівського р-ну, Житомирської обл. (Коригування)" ("Капітальний ремонт і реставрація" - код ДК 021:2015 - 45453000-7) - ТОВ "МЕГО ЛТД" (34455332) та надіслано йому рішення про намір укласти договір про закупівлю.

10.07.2019 між військовою частиною НОМЕР_1 та ТОВ "МЕГО ЛТД" було укладено договір про закупівлю робіт №56 (а.с.30-36).

В протоколі засідання тендерного комітету вказано, що за результатами оцінки пропозиція ТОВ "МЕГО ЛТД" являється найбільш економічно вигідною, за результатами розгляду його пропозиція відповідає тендерній документації, учасник відповідає кваліфікаційним критеріям, визначеним у ст.16 вказаного Закону, та в замовника відсутні підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі учаснику, відповідно до ст.17 вказаного Закону.

Заперечуючи проти доводів позивача відповідач посилається на те, що тендерна документація позивача, як замовника не враховує рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" та не враховує вимоги п.10 ч.1 ст.4 Закону України "Про санкції".

Суд погоджується з таким висновком контролюючого органу, виходячи з наступного.

Так, п.10 ч.1 ст.4 Закону України "Про санкції" від 14.08.2014 № 1644-VII передбачено, що видами санкцій згідно з цим Законом є, зокрема заборона здійснення державних закупівель товарів, робіт і послуг у юридичних осіб - резидентів іноземної держави державної форми власності та юридичних осіб, частка статутного капіталу яких знаходиться у власності іноземної держави, а також державних закупівель у інших суб`єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з іноземної держави, до якої застосовано санкції згідно з цим Законом.

Пунктом 2 рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2019 "Про застосування, скасування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" передбачене застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) до:

1) фізичних осіб згідно з додатком 1;

2) юридичних осіб згідно з додатком 2.

Відповідно п.29 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Отже, процедура закупівель відкритих торгів має проводитись відповідно до вимог тендерної документації.

Виключний перелік підстав відхилення замовником тендерних пропозицій передбачений ст.30 Закону №922-VIII.

Так, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець:

відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Аналізуючи вказані правові норми, суд приходить до висновку, що тендерна документація замовника повинна передбачати умови відхилення тендерних пропозицій учасників, на яких поширюються вимоги зазначеного рішення Ради національної безпеки і оборони України та п.10 ч.1 ст.4 Закону України "Про санкції".

Крім того, судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції переможця ТОВ "МЕГО ЛТД" надано довідку від 11.06.2019 № 11-06-10, яка містить інформацію про виконання аналогічного договору від 11.11.2016 № 299, а також надано його копію.

Проте, аналізом встановлено, що копія аналогічного договору від 11.11.2016 №299 надана у складі тендерної пропозиції без додатків, що є порушенням норм ст.16 Закону України "Про публічні закупівлі".

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що у органа державного фінансового контролю є право пред`являти підконтрольним суб`єктам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, а також звертатися до суду в разі не виконання об`єктом контролю вимог про усунення порушень, але тільки в разі, якщо контролюючим органом були проведені контрольні заходи, зокрема перевірка державних закупівель.

Не виконання об`єктом контролю висновків за результатами моніторингу дає право контролюючому органу провести в підконтрольній установі перевірку державних закупівель і тільки за наслідками вказаної перевірки об`єкту контролю буде пред`явлена обов`язкова для виконання вимога про усунення порушення, яка і буде носити для підконтрольної установи юридичні наслідки.

Обов`язковою ознакою правового акта індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень є створення ним юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Висновок сам по собі не породжує юридичних наслідків, отже відсутні юридичні підстави для визнання дій по складанню такого висновку протиправними.

В свою чергу, у разі наявності порушень відповідачем процедури проведення моніторингу або складення висновку за результатами такого моніторингу, останні можуть бути підставою оскарження дій контролюючого органу, під час проведення моніторингу.

Суд зауважує, що обставин порушення процедури проведення моніторингу позивачем не наведено.

Таким чином, оприлюднений в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу закупівлі відповідає вимогам, визначеним у пункті 7 статті 7-1 Закону № 922 та розділу II та III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого Наказом № 86.

З огляду на наведене, судом не встановлено підстав порушення Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби України в Житомирській області, як суб`єктом владних повноважень, процедури реалізації управлінської функції.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

При вирішенні спору суд виходить з того, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України).

Обов`язковою ознакою дій, рішень (в тому числі і актів) чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Отже, із наведених норм права вбачається, що позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Проте ці рішення, дія або бездіяльність у будь-якому випадку повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

За таких обставин, висновок контролюючого органу за результатами моніторингу має рекомендаційний характер та не породжує для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав і не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, доводи позивача щодо невідповідності спірного висновку спростовані у ході судового розгляду справи, а тому, суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення позову військової частини НОМЕР_1 .

З урахуванням відмови у задоволенні позову, суд не розглядає питання про розподіл судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) відмовити в повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва