Справа № 140/2837/19
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2019-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року ЛуцькСправа № 140/2837/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» про збільшення позовних вимог в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про скасування рішень та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» (далі ТзОВ «7777-Авто Волинь», позивач) звернулося в суд з позовом до Головного управління ДФС у Волинській області (далі ГУ ДФС у Волинській області), Державної фіскальної служби України (далі ДФС України) про скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про відмову в реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 та зобов`язання Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №55 від 23.08.2019; зобов`язання Головне управління ДФС у Волинській області виключити позивача з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово.

Ухвалою суду від 24.09.2019 задоволено заяву позивача про забезпечення позову, зупинено дію рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оформленого протоколом від 23.08.2019 №95, в частині внесення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків, до вирішення справи по суті.

Ухвалою суду від 06.11.2019 прийнято до розгляду заяву представника позивача про зміну позовних вимог щодо скасування рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом засідання комісії №95 від 23.08.2019 в частині включення Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків, яку прийнято до розгляду ухвалою суду від 06.11.2019.

Позовні вимоги, з врахуванням заяви про зміну позовних вимог, обґрунтовані тим, що ТзОВ «7777-Авто Волинь» за результатами своєї господарської діяльності було подано на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) податкову накладну №55 від 23.08.2019, однак, її реєстрація була зупинена ГУ ДФС у Волинській області з підстав відповідності операцій позивача вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Позивач вказує, що ним до податкового органу надані пояснення від 09.09.2019 № 09/09 та перелік первинних документів з метою усунення причин зупинення реєстрації податкової накладної. Однак, пояснення не були прийняті до уваги та рішенням комісії від 05.09.2019 року №1268633/42087581 в реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 було відмовлено. Підставою прийняття вищевказаного рішення є ненадання платником документів, а саме: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; зберігання та транспортування; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності). Відповідно податковим органом було віднесено ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків згідно рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом засідання комісії №95 від 23.08.2019.

Позивач не погоджується з вищевказаними рішеннями комісії ГУ ДФС у Волинській області щодо відмови у реєстрації податкової накладної та віднесення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків та вважає їх протиправними з тих підстав, що ТзОВ «7777-Авто Волинь» є підприємством реального сектору економіки, основними видами діяльності якого є: торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (основний); оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; торгівля іншими автотранспортними засобами; вантажний автомобільний транспорт; не спеціалізована оптова торгівля; дослідження кон`юктури ринку.

Вказує, що ТзОВ «7777-Авто Волинь» уклало з ТзОВ «Екочем України» договір №108/2019-2 від 01.08.2019 про надання транспортно-експедиційних та вантажно-розвантажувальних послуг. Послуги по даному договору ще не були виконанні, була здійсненна тільки попередня оплата в сумі 2 000 000,00 грн. в т. ч. ПДВ - 333 333,33 грн. згідно платіжного доручення №25 від 23.08.2019, що, на думку позивача, підтверджується реальність господарських операцій.

Крім того, зазначає, що у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, контролюючий орган зазначив, що ПН/РК відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку та пропонує надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому вказаний підпункт 1.6 містить декілька підстав для встановлення ризиковості платника податків, однак контролюючий орган у квитанції не вказує конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків зазначеного в даному підпункті. Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обгрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Також звертає увагу на те, що позивачу не було чітко визначено конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків, а відповідно не було зрозуміло який перелік документів необхідно було надати.

Вказує, що єдиною інформацією отриманою від контролюючого органу є той факт, що ТзОВ «7777-Авто Волинь» віднесено до переліку ризикових платників податків у зв`язку з наявною податковою інформацією, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Проте, контролюючим органом не наведено жодної конкретизації щодо такої інформації чи яких саме операцій це стосується, що позбавляє платника податків можливості та надання будь-яких пояснень з даного приводу та законного захисту своїх інтересів.

Також представник позивача зазначає, що критерії ризиковості, які використовуються як підстави для зупинення реєстрації податкових накладних, розраховані на неодноразове використання, визначають зміст прав та обов`язків платників податку на додану вартість, а тому підлягають обов`язковій державній реєстрації в Міністерстві юстиції України. У свою чергу за відсутності належним чином затвердженого компетентним органом і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України нормативно-правового акту жодні приписи щодо критеріїв зупинення реєстрації податкових накладних не можуть бути визнані обов`язковими для виконання будь-яким із платників податку, оскільки відповідні норми не можуть вважатися такими що набрали чинності. Таким чином, представник позивача вважає, що лист ДФС від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 щодо критеріїв ризиковості не може вважатися чинним нормативно-правовим актом.

З урахуванням вищевикладеного ТзОВ «7777-Авто Волинь» вважає рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення позивача до переліку ризикових платників податків, незаконними та такими, що підлягають скасуванню.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 22.11.2019 задоволено клопотання представника відповідачів про заміну відповідачів їх правонаступниками, а саме ГУ ДФС у Волинській області на Головне управління ДПС у Волинській області (далі - ГУ ДПС у Волинській області) та ДФС України на Державну податкову службу України (далі - ДПС України).

У поданому відзиві на позовну заяву від 08.10.2019 №360/03-20-08-02-07 представник відповідачів позовні вимоги заперечує повністю з тих підстав, що ТзОВ «7777 - Авто Волинь» правомірно внесено до переліку ризикових платників податків згідно протоколу від 23.08.2019 №95 засідання комісії ГУ ДФС у Волинській області щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія) в зв`язку із відповідністю абзацу 6 підпункту 1.6 пункту 1 критеріїв ризиковості, зареєстрованих в ДФС за №1962/99-99-29-01-01 від 07.08.2019, а саме, в зв`язку із наявною податковою інформацією, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Зокрема, робочою групою Комісії визначено, що підприємства - імпортери транспортних засобів мають ознаки ймовірних «вигодеформуючих» СГД, мають незначну кількість найманих працівників, керівник та бухгалтер одна і та особа, в СЕАП обліковуються значні суми ліміту.

Так, ТзОВ «7777 - Авто Волинь» виписано податкову накладну №55 від 23.08.2019, яка в подальшому направлена на реєстрацію. Відповідно до квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних - така податкова накладна була прийнята, а її реєстрація зупинена. Підставою зупинення реєстрації податкової накладної було те, що податкова накладна відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄДРПН.

Представник відповідачів звертає увагу, що на підтвердження господарської операції по податковій накладні від 23.08.2019 №55 позивачем були надані пояснення та первинні документи, а саме: повідомлення про надання пояснень від 03.09.2019, копія договору №108/2019-2 від 01.08.2019 про надання транспортно-експедиційних та вантажно-розвантажувальних послуг, копія платіжного доручення №25 від 23.08.2019 та копія рахунку №СФ-000188 від 23.08.2019. Однак, комісією ГУ ДФС у Волинській області прийнято рішення від 05.09.2019 №1268633/42087581 про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄДРПН з підстав ненадання платником податку копій документів (а саме відсутні пояснення та документальне підтвердження наявності автомобілів, яким надаються транспортні послуги).

Таким чином, на думку контролюючого органу, позивачем не надано усіх первинних документів, що визначені пунктом 14 Порядку №117 на підтвердження здійснення господарської операції ТзОВ «7777 - Авто Волинь» з його контрагентом - ТзОВ «ЕКОЧЕМ Україна», тому на засіданні Комісії у зв`язку із отримання даної податкової інформації, прийнято рішення про включення ТзОВ «7777- Авто Україна» до переліку ризикових платників.

Окрім того, варто відміти, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

У свою чергу вказує, що квитанції про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних, містять повну інформацію щодо причини зупинення реєстрації податкових накладних.

Крім того, представник відповідачів зазначає, що інформація про відповідність платника податку критеріям ризиковості відображається в особистому кабінеті із зазначенням пункту таких критеріїв, а також дати внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків.

Також вважає безпідставними твердження позивача про те, що лист Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур, оскільки позивач не оскаржує їх порядок прийняття/затвердження, а тому вказане питання виходить за межі предмету доказування у справі.

З наведених підстав представник відповідачів просила у задоволенні позову відмовити повністю та проводити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 15.10.2019 в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні відмовлено.

У поданому відзиві на заяву позивача про зміну позовних вимог від 14.11.2019 №1056/03-20-08-02-07 представник відповідачів заперечує доводи позивача повністю з тих підстав, що включення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників є обґрунтованим, згідно вимог викладених в Критеріях ризиковості платника податків та ризиковості здійснення операцій, затверджених в. о. Голови ДФС України 05.11.2018.

Дослідивши письмові докази, а також пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ «7777-Авто Волинь» є юридичною особою, основним видом діяльності якого згідно виписки з ЄДРПОУ є: 45.11 - Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (основний) (а. с. 9).

01.09.2019 між ТзОВ «7777-Авто Волинь» (виконавець) та ТзОВ «Екочем України» (замовник) укладено договір №108/2019-2 надання транспортно-експедиційних та вантажно-розвантажувальних послуг (а. с. 14-15).

Згідно платіжного доручення №25 від 23.08.2019 по даному договору була здійсненна попередня оплата на суму 2 000 000,00 грн., в т. ч. ПДВ - 333 333,33 грн. (а. с. 16).

Відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України) за надані транспортні послуги позивачем складено та направлено для реєстрації в ЄРПН податкову накладну №55 від 23.08.2019 на суму 2 000 000,00 грн. (а. с. 10).

Однак, згідно отриманої квитанції від 23.08.2019 №1 податкову накладну було прийнято, а реєстрацію - зупинено, оскільки ПН/PK відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а. с. 11, 13).

На виконання підпункту 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 ПК України платником податків було направлено на адресу ГУ ДФС у Волинській області пояснення від 09.09.2019 №09/09 та перелік первинних документів з метою усунення причин зупинення реєстрації податкової накладної, однак рішенням комісії від 05.09.2019 №1268633/42087581 в реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 було відмовлено з підстав ненадання платником документів, а саме: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг. зберігання та транспортування; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності) та внесено ТзОВ «7777-Авто Волинь» до реєстру ризикових платників 23.08.2019.

Позивач не погоджується з вищевказаними рішеннями комісії ГУ ДФС у Волинській області щодо відмови у реєстрації податкової накладної та віднесення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків та вважає їх протиправними.

З метою з`ясування дійсних підстав зупинення реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 представник позивач звернувся з адвокатським запитом до ГУ ДФС у Волинській області.

У відповідь на адвокатський запит від 17.09.2019 №17/09/2, ГУ ДФС у Волинській області листом від 20.09.2019 повідомило, що ТЗОВ «7777-Авто Волинь» внесено до переліку ризикових платників податків згідно рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом засідання комісії №95 від 23.08.2019 відповідно до абзацу 6 підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості, зареєстрованих в ДФС за №1962/99-99-29-01 від 07.08.2019 (а. с. 25).

За наведених обставин позивач вважає рішення контролюючого органу протиправними та такими, що порушує його права платника податків, а тому звернувся до суду за їх захистом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Таким органом центральної виконавчої влади, відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2014 №236, є Державна фіскальна служба України.

Згідно з підпунктами «а», «б» пункту 185.1 статті 185 ПК України, об`єктом оподаткування є операції платників податку з: постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

У свою чергу, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

За приписами пункту74.2 статті 74 ПК України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 ПК України).

У відповідності до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі - Порядок №1246) податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

Аналогічні норми містяться і у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно якого реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 ПК України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається зі змісту квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних контролюючим органом було сформовано висновки, що ПН/РК №55 від 23.08.2019 відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку» запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН (а. с. 11).

Фактично, податковим органом, в порушення підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 ПК України, не вказано конкретного переліку документів, які, на думку контролюючого органу, необхідно надати.

У свою чергу, відповідно до підпункту 201.16.2. пункту 201.16 статті 201 ПК України письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті «в» підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України. Порядок роботи комісії визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту (підпункт 201.16.3 пункт 201.16. статті 201 ПК України).

Позивачем в порядку, визначеному підпунктом 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 ПК України, подано повідомлення щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація якої/го зупинено, до якого на підтвердження реальності здійснення операцій було додано необхідні документи.

Абзацом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 29.03.2017 №190 «Про встановлення підстав для прийняття рішення комісією Державної фіскальної служби про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації» (далі - Постанова № 190) передбачено, що комісія Державної фіскальної служби приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації на підставі отриманих від платника податку на додану вартість відповідно до підпункту «в» підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 ПК України письмових пояснень щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або копій документів, які платник податку має право подати до органу Державної фіскальної служби протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з абзацом 2 Постанови №190, підставами для прийняття комісією ДФС рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, до якої/якого застосована процедура зупинення реєстрації згідно з пунктом 201.16 статті 201 Кодексу; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту «в» підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Кодексу; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття комісією ДФС рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування.

Суд зауважує, що не зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, комісією фіскального органу, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄДПН або відмову в такій реєстрації 05.09.2019 прийнято рішення №1268633/42087581 про відмову у реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 (а. с. 12).

За таких обставин, виходячи з наданих статтею 245 КАС України повноважень, суд дійшов висновку, що рішення від 05.09.2019 №1268633/42087581 про відмову у реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019 прийняте з порушенням вимог, зазначених вище нормативно-правових актів, без зазначення у них мотивів їх прийняття, відтак, з наведених вище підстав, його слід визнати протиправним та скасувати.

Крім того, підлягає до задоволення позовна вимога про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №55 від 23.08.2019, виходячи з такого.

Відповідно до підпункту 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 ПК України, податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: за) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Приписами пункту 20 Порядку № 1246 передбачено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набула чинності для України 11 вересня 1997 року.

Частинами першою та другою статті 6 КАС судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у пункті 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява №28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A №18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункті 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, п. 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II).

За приписами частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд вважає, що в даному випадку, зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану позивачем податкову накладну від 23.08.2019 №55 є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд враховує, що чинним законодавством покладено на комісію ДПС обов`язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тобто, податковому органу надано права вільно обирати одне з двох рішень, яке на його думку є законодавчо обґрунтованим та правильним. А отже, «свобода розсуду» фіскального органу, у разі встановлення судом протиправності відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, звужується до єдиного юридично допустимого рішення, в даному випадку рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну №55 від 23.08.2019 Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформленого протоколом засідання комісії №95 від 23.08.2019 в частині включення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку ризикових платників податків, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Як зазначено у пункті 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів визначає Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку роботи комісій комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з пунктом 6 Порядку взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, затверджений наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 року №523 (далі Порядок №523), комісіями регіонального рівня здійснюється, зокрема, розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісії (пункт 7 Порядку №523).

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку №523 до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня. Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС Податковий блок.

При цьому прийняття рішення у формі окремого документа чинним законодавством не передбачено, у зв`язку з чим суд зазначає, що протокол є формою рішення суб`єкта владних повноважень.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом пунктів 5-7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Виходячи з приписів цих Порядків, платники податків можуть бути віднесені до переліку ризикових платників податків на підставі протокольно прийнятих рішень комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, при цьому, включення платника податків до переліку ризикових платників податків тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань.

За таких обставин не можуть прийматися до уваги твердження представника відповідачів про те, що внесення платника податків до переліку ризикових платників є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків та не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. Оскаржувані рішення, оформлені протоколами від 17.05.2019 №47 та від 11.09.2019 №10, в частині внесення до переліку ризикових платників податків ТзОВ «7777-Авто Волинь» впливають на конкретні права на інтереси позивача.

Необхідно звернути увагу, що пунктом 9 Положення про Державну податкову службу України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227, встановлено, що Державна податкова служба України в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує і контролює їх виконання.

Отже, акти організаційно-розпорядчого характеру Державної податкової служби України на виконання актів Кабінету Міністрів України видаються у формі наказів.

У свою чергу, Критерії ризиковості платника податку, затверджені в. о. Голови Державної фіскальної служби України 05.11.2018 та в.о. Голови Державної фіскальної служби України 07.08.2019 розповсюджені у формі листа.

Згідно із абзацу 6 підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку від 05.11.2018 платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Відповідно до абзацу 6 підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку від 07.08.2019 платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Однак, суд звертає увагу, що податковим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної №55 від 23.09.2019 (а. с. 11) не зазначено конкретного та чіткого критерію ризиковості платника податку, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, на підставі якого здійснено зупинення реєстрації податкових накладних. Дані квитанції містять посилання лише на підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку, однак суд звертає увагу, що даний підпункт містить сім абзаців.

Крім того, на момент прийняття оскаржуваних рішень Критерії ризиковості платників податків від 05.11.2018 та від 07.08.2019 існують виключно у вигляді листів Державної фіскальної служби України та не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України (ДПС України), не погоджено з Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам пункту 10 Порядку №117.

Крім того, відповідно до указу Президента України від 03.10.1992 №493/92 «Про державну реєстрацію нормативно-правових актів Міністерств та інших органів виконавчої влади» передбачено, що з 01.01.1993 нормативно-правові акти, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю і які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, підлягають державній реєстрації.

З огляду на відсутність державної реєстрації вказані листи не можуть вважатись актом управління довгострокового та неодноразового застосування, який встановлює, змінює або припиняє загальні правила регулювання однотипних відносин щодо широкого кола осіб, а тому має виключно інформативно-рекомендаційний характер.

При розгляді справи суд враховує також висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 по справі №822/1878/18, зокрема що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Як уже було встановлено судом, протоколом комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 23.08.2019 №95 ТзОВ «7777-Авто Волинь» включено до переліку ризикових платників податків.

Водночас, суд зазначає, що належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 листа Державної фіскальної служби України від 05.11.2018 протокольне рішення ГУ ДФС у Волинській області від 23.08.2019 №95 не містить.

Суд звертає увагу, що в оскаржуваних рішеннях відсутня будь-яка інформація на підставі чого ТзОВ «7777-Авто Волинь» внесено до переліку ризикових платників податків.

При цьому, суд зазначає, що господарські операції ТзОВ «7777-Авто Волинь» з контрагентом ТзОВ «Екочем України» підтверджені належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які наявні в матеріалах справи.

Таким чином, рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом №95 від 23.08.2019 в частині внесення ТзОВ «7777-Авто Волинь» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, не відповідає вимогам пунктів 1, 3 частини другої статті 2 КАС України, оскільки винесене необґрунтовано.

Разом з цим суд зазначає, що внесення позивача до переліку ризикових платників, перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що усі податкові накладні, які реєструє позивач в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також шкодить діловій репутації позивача перед контрагентами.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом №95 від 23.08.2019 в частині внесення позивача до переліку ризикових платників податків, виходячи з наданих статтею 245 КАС України повноважень слід визнати протиправним та скасувати.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч зазначеним положенням, ГУ ДПС у Волинській області не доведено, що воно діяло на підставі та у спосіб визначений Конституцією та законами України, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Крім того, відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається із матеріалів справи позивач за подання даного позову сплатив судовий збір в сумі 3 842,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №539 від 19.09.2019 (а. с. 2).

Відтак, оскільки цим рішенням позов задоволено повністю, тому на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України та Головного управління ДПС у Волинській області судовий збір пропорційно до задоволених вимог по 1 921,00 грн. з кожного (3 842,00 грн. : 2 = 1 921,00 грн.).

Керуючись статтями 243, 245, 246, 250 КАС України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДФС у Волинській області про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.09.2019 №1268633/42087581 про відмову у реєстрації податкової накладної №55 від 23.08.2019, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №55 від 23.08.2019, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь».

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом від 23.08.2019 №95 в частині включення Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» () до переліку ризикових платників податків.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» (43005, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Шопена, будинок 22-а, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ) судовий збір у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «7777-Авто Волинь» (43005, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Шопена, будинок 22-а, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська площа, 8, ) судовий збір у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський