Справа № 340/2601/19
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2019-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/2601/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Казанчук Г.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області в особі заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління ГУ ДФС у Кіровоградській області І. Яровенко про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління ГУ ДФС у Кіровоградській області І. Яровенко від 03.06.2019 № щодо застосування за період з 20.04.2019 р. до 17.05.2019 р. штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску відносно ОСОБА_1 на загальну суму 209,32 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що отримавши свідоцтво на право зайняття адвокатською діяльністю від 11.02.2019 р. звернулась до податкового органу для реєстрації як платника податків та зборів. За наслідком реєстраційних дій вона була зареєстрована як платник податків та зборів 18.03.2019 р. як самозайнята особа. Сама з дати реєстрації, ОСОБА_1 почала сплачувати ЄСП, що підтверджжується квитрацніями про сплату ЄСВ від 16.04.2019 р., 17.05.2019 р. та від 18.06.2019 р. Проте, податковим органом винесене оскаржуване податкове повідомлення - рішення, яким застосовано штраф та пеню через своєчасну несплату ЄСВ. Вважає, що податковий орган порушив процедуру прийняття рішення, оскільки перед винесенням рішення не була винесена податкова вимога про сплату недоїмки, а нею не було взагалі допущено порушення порядку сплати ЄСВ.

Ухвалою судді від 23.10.2019 р. відкрито провадження у справі №340/2601/19 та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін (а.с.1-2). Цього ж дня винесено ухвалу про виплавлення описки (а.с.2).

Відповідач у письмовому відзиві на позовну заяву (а.с.40-49), заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на те, що після реєстрації ОСОБА_1 як адвоката 11.02.2019 р., вона повинна була протягом 10 днів зареєструватись як платник податків та сплачувати податки та збори та почати сплачувати ЄСВ з лютого 2019 року. Враховуючи своєчасно не сплачені неї суми ЄСВ у позивачки виникла недоїмка у розмірі 918.06 грн., тому до неї був застосовано штраф та нарахована пеня за своєчасну несплату сум ЄСВ.

Відповідь на відзив від позивача до суду не надходила.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення сторін), дослідивши письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надані докази, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі позивач) згідно рішення Ради адвокатів Кіровоградської області від 11.02.2019 р. №25/5 отримала право на заняття адвокатською діяльністю, про що видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серія КР №000267 від 11.02.2019 р. (а.с.14).

Проте через технологічне виготовлення самого свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю Серія КР №000267, позивачка його отримала лише 06.03.2019 р. (а.с.15). Присяга адвоката України позивачкою складена також 06.03.2019 р.

Отримавши зазначене свідоцтво, позивач звернулась із заявою від 18.03.2019 р. про реєстрацію платником податків та зборів як самозайнята особа.

Згідно довідки про взяття на облік платника податків, відомості щодо якого не підлягають включення до Єдиного державного реєстру від 03.04.2019 р. №001, адвокат Наконечна О.І. узята на облік у контролюючий орган 18.03.2019 р. №2091 (а.с.16).

У повідомленні про взяття на облік платника єдиного внеску від 03.04.2019 р. №01 зазначено про те, ОСОБА_1 є платником єдиного внеску з 18.03.2019 р. (а.с.17).

Рішенням Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (Маловисківський район) № від 03.06.2019 р. за несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до ОСОБА_1 застосовано штраф у розмірі 183,61 грн. та нараховано пеню у розмірі 25,71 грн. (надалі оскаржуване рішення, а.с.21).

Не погоджуючись із рішенням позивач звернулась із скаргою від 19.07.2019 р. до ГУ ДФС у Кіровоградській області (а.с.22-25). Рішенням ГУ ДФС у Кіровоградській області від 31.07.2019 р. скаргу залишено без розгляду (а.с.26).

Позивач звернулась до ДФС України зі скаргою від 05.08.2019 р. на рішення ГУ ДФС у Кіровоградській області від 03.06.2019 р. (а.с.27-30), за наслідком розгляду якої ДПС України прийняло рішення від 09.09.2019 р.№119/6/99-00-08-06-01 про залишення скарги без розгляду (а.с.31-32).

Отже, правомірність винесення оскаржуваного рішення є предметом спору, переданого на вирішення суду.

Позивачка зазначає про те, що відповідач перед прийняттям рішенням про нарахування штрафу та пені повинен був винести вимогу про сплату недоїмки, і лише у разі її не сплати у добровільному порядку мав право виносити оскаржуване рішення. Жодних повідомлень про направлення недоїмки на її адресу не надходило.

Відповідач до заперечення надав корінець вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 12.08.2019 р. на суму 918,06 грн. та копію фіскального чека про направлення рекомендованою кореспонденцією від 20.09.2019 р. (а.с.45).

Згідно частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

В абзацах 4,5 частини 4 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" зазначено, що платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Згідно частини 2 розділу VI "Порядок стягнення заборгованості з платників" Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерством фінансів України №449 від 20.04.2005 р. та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 травня 2015 р. за N 508/26953, до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення платником своєчасно не нарахованих сум єдиного внеску такі платники зобов`язані самостійно обчислити ці внески, відобразити у звітності, що подається платником до органів доходів і зборів, та сплатити їх. До такого платника застосовуються штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції

Аналіз статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" та Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не містять обов`язку винесення вимоги про сплату боргу перед винесенням рішення про застосування штрафу та пені. Оскаржуваним рішенням накладено штраф на суму своєчасно не сплачених сум ЄСВ (918,06 х 20%), а недоїмка є ширшим поняттям від суми несплаченого ЄСВ, та може включати в себе як суми своєчасно не сплаченого єдиного соціального внеску (надалі ЄСВ) так і суми штрафів та пені.

Враховуючи наведене, суд відхиляє такі доводи позивачки.

Позивачка зазначила, що отримавши свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, своєчасно звернулась до відповідача та була зареєстрована як платник ЄСВ з 18 березня 2018 р. і саме за березень 2018 р. сплатила перший ЄСВ, що підтверджується квитанцією про сплату ЄСВ від 16.04.2019 р. (а.с.18-20).

Позиція відповідача полягає в тому, що згідно даних ІС "Податковий блок" позивач зареєстрована радою адвокатів 11.02.2019 р., а тому обов`язок по сплаті ЄСВ виник з лютого 2019 р.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що фактично спір полягає у даті реєстрації позивача як платника ЄСВ, що є початком обов`язку сплавати ЄСВ.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Частиною 1 статті 11 "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України.

Згідно частини 1статті 12 "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Отже право на зайняття адвокатською діяльністю у позивачки виникло лише після отримання свідоцтва та складання присяги. Дані події відбулись 06.03.2019 р.

У листі ради адвокатів Кіровоградської області №63 від 11.07.2019 р. також зазначила про те, що статус адвоката ОСОБА_2 .І. отримала 6 березня 2019 р. (а.с.15).

Відповідно до пункту 14.1.226 частини 1 статті 14 Податкового Кодексу України (надалі ПК України) самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Згідно пунктом 178.1 статті 178 ПК України особи, які мають намір здійснювати незалежну професійну діяльність, зобов`язані стати на облік у контролюючих органах за місцем свого постійного проживання як самозайняті особи та отримати довідку про взяття на облік згідно із статтею 65 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 1 статті 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначено, що особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Отже обов`язок зі сплати ЄСВ у особи виникає з дати, коли вона почала свою діяльність як самозайнята особа. Водночас, незважаючи на дату видачі свідоцтва - 11.02.2019 р., право на заняття адвокатською діяльністю у позивачки виникло лише з дати його отримання та складання присяги адвоката, а це 06.03.2019 р. Без отримання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та складання присяги, позивач не мала права займатись адвокатською діяльністю.

Позивачка зареєстрована як самозайнята особа, а тому обов`язок зі сплати ЄСВ у неї виник лише з 06.03.2019 р., оскільки саме з цього дня вона набула право займатись адвокатською діяльністю. Обов`язок сплачувати ЄСВ пов`язаний з датою, коли самозайнята особа набуває певного правового статусу - адвоката та приймає рішення провадити адвокатську діяльність.

Згідно пункту 6.7 розділу 6 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 р. №1588, взяття на облік фізичних осіб, які не є підприємцями та здійснюють незалежну професійну діяльність, умовою ведення якої згідно із законом є державна реєстрація такої діяльності у відповідному уповноваженому органі та отримання свідоцтва про реєстрацію чи іншого документа (дозволу, сертифіката тощо), що підтверджує право фізичної особи на ведення незалежної професійної діяльності (далі - фізична особа, яка провадить незалежну професійну діяльність), здійснюється за місцем постійного проживання у порядку, встановленому цим Порядком для фізичних осіб - підприємців:

1) для взяття на облік фізична особа, яка має намір провадити незалежну професійну діяльність, у строк 10 календарних днів після державної реєстрації незалежної професійної діяльності у відповідному уповноваженому органі та отримання свідоцтва про реєстрацію чи іншого документа (дозволу, сертифіката тощо), що підтверджує право фізичної особи на провадження незалежної професійної діяльності, зобов`язана подати особисто (надіслати рекомендованим листом з описом вкладення) або через уповноважену особу до контролюючого органу за місцем свого постійного проживання:

заяву за формою N 5-ОПП (додаток 8);

копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, якщо заявник є адвокатом, який провадить адвокатську діяльність індивідуально.

При подачі документів пред`являються оригінали зазначених документів.

Тобто зареєструватись як самозайнята особа, позивач могла лише після отримання нею свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та складання присяги адвоката, оскільки в іншому випадку, з 11.02.2019 (як наполягає відповідач) у позивачки не прийняли б документи для взяття на облік як самозайнятої особи, оскільки було відсутнє свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновок про протиправність оскаржуваного рішення, а тому позов про визнання протиправним та скасування рішення про застосування штрафу та нарахування пені підлягає задоволенню.

Водночас, суд звертає вважає за необхідне зазначити наступне.

Звертаючись із позовом до суду позивачка просить визнати протиправним та скасувати рішення заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління ГУ ДФС у Кіровоградській області І. Яровенко від 03.06.2019 №.

Згідно абзацу 2 частини 11 статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

ГУ ДФС України у Кіровоградській області є територіальним органом Державної фіскальної служби України, який підпорядковується ДФС України. ГУ ДФС України у Кіровоградській області є органом доходів і зборів (Положення про Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, затверджене наказом ДФС від 27.03.2017 р. №202).

Відділ адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління є структурним підрозділом ГУ ДФС України у Кіровоградській області.

Заступник начальника управління - начальник відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління ГУ ДФС у Кіровоградській області Яровенко І., виносячи оскаржувне рішення, діяв як посадова особа органу доходів і зборів, а тому рішення винесене не посадовою особою, а територіальним органом доходів та зборів.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір у сумі 768,40 грн. (а.с.2), тому розмір суми судового збору слід стягнути на його користь рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області в особі заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Новоукраїнського управління ГУ ДФС у Кіровоградській області І. Яровенко (вул. Соборна, 52/1, м. Новоукраїнка, Кіровоградська область, 27100) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області від 03.06.2019 № щодо застосування штрафу на нарахування пені за період з 20.04.2019 р. до 17.05.2019 р. за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальну суму 209,32 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Кіровоградській області (, 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна,55).

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Згідно з оригіналом:

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук