Справа № 160/6586/19
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 листопада 2019 року Справа № 160/6586/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.,
представників позивача представника відповідача третя особа Угрюмов А.Ю, Бібленко І.В., Чередниченко Я.В. не з`явився (повідомлений належним чином)
15 липня 2019 року державне промислове підприємство "Кривбаспромводопостачання" звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог від 23.09.2019 року, просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі від 26.06.2019 року №239;
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваним висновком, оскільки трактування у висновку відповідачем дій замовника, як порушення вимог п.4 ч.1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі», через неправомірне віднесення довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи до тендерної пропозиції, та, як наслідок, висування до замовника зобов`язань здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, є перевищенням службових повноважень та спонукає замовника до порушень основних принципів Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: принципів добросовісної конкуренції, максимальної економії та ефективності, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій.
На думку позивача, оскаржуваний висновок є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначене на 06.08.2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі № 160/6586/19 за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 08 жовтня 2019 року.
На виконання вимог ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2019 року на адресу суду від відповідача 08.08.2019 року надійшов відзив на позовну заяву.
В наданому до суду відзиві зазначено, що позивач самостійно визначив перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх встановленим вимогам відповідно до законодавства. Документи з документації конкурсних торгів, що містяться в додатку 5 тендерної документації для процедури закупівлі відкриті торги, затверджені протоколом тендерного комітету від 23.01.2019 року, в якому зазначено перелік документів, що має надати учасник для підтвердження відповідності пропозиції учасника вимогам замовника, а саме: тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких міститься інформація про ціну та завантаження файлів з інформацією щодо відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону: довідка в довільній формі про те, що учасник немає заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Тому посилання позивача, що довідка не відноситься до документів, які підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям, визначеним у ст. 17 Закону і не входить до виключного переліку документів, які подаються учасниками разом з тендерною пропозицією є необґрунтованим.
22.08.2019 року представником позивача надано суду письмову відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідачем у відзиві описано вимоги тендерної документації саме до довідки, яка подається учасником в довільній формі, але висновок щодо віднесення до тендерної пропозиції стосується довідки, виданої органами ДФС України, що відповідно до вимог закону та тендерної документації завантажується в систему електронних закупівель переможцем процедури закупівлі.
02.09.2019 року представником відповідача надано суду письмові заперечення на відзив, в обгрунтування яких зазначено, що довідка про відсутність заборгованості надається в довільній формі, проте законодавством чітко встановлено, що таку довідку видають лише контролюючі органи, а саме Державна фіскальна служба України, а не учасник процедури закупівель.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Відповідно до статуту державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання", затвердженого розпорядженням голови облдержадміністрації 05.03.2018 року №Р-125/0/3-18, ДПП "Кривбаспромводопостачання засноване на державній власності, належить до сфери управління Дніпропетровської обласної державної адміністрації.
На підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Східний офіс Держаудитслужби видав наказ від 06.06.2019 року №108 «Про початок здійснення моніторингу закупівель», згідно з переліком, серед яких була включена закупівля позивача, унікальний номер якої UA-2019-01-23-0029601-b.
За результатом моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2019-01-23-0029601-b Офісом було складено висновок від 26.06.2019 року №239, який затверджено начальником Офісу та оприлюднено в електронній системі закупівель 27.06.2019 року.
За результатами проведеного моніторингу встановлено, зокрема, наступне: аналізом документів, наданих у складі тендерної пропозиції учасника переможця ТОВ «Нафтосфера» (лот 2 та 3), ТОВ «Нафтосфера» 07.02.2019 року завантажило в електронну систему довідку про відсутність заборгованості зі сплати податків та зборів в довільній формі.
Після розкриття тендерних пропозицій ТОВ «Нафтосфера» додатково завантажило довідку про відсутність заборгованості з платежів , контроль за справляння яких покладено на контролюючі органи, видану 14.02.2019 року за формою, визначеною Порядком видачі довідок по відсутність заборгованості з податків, зборів, платежів що контролюються органом доходів і зборів.
Отже, форма довідки від 14.02.2019 року не є довільною і видається тільки спеціально уповноваженим органом, яка, в свою чергу, підтвердила інформацію, заявнену в довідці від 07.02.2019 року.
Встановлено, що учасником надана довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, від 14.02.2019 року. Відповідно до оголошення про проведення процедури закупівлі, дата розкриття тендерних пропозицій 11.02.2019 року о 15:40, після завершення аукціону. Таким чином, надана довідка від 14.02.2019 року учасником ТОВ «Нафтосфера» не може бути чинною на дату розкриття тендерних пропозицій від 11.02.2019 року, що суперечить вимогам пункту 5 розділу 3 тендерної документації. Однак, на порушення пункту 4 частини 1 статті 30 Закону замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Нафтосфера» як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, та уклав з ним договір від 27.02.2019 року №46 (лот 2) та договір від 27.02.2019 року №45 (лот 3).
Позивач не погодився з таким висновком, так як вважає, що довідка про відсутність заборгованості в довільній формі подана ним вчасно 07.02.2019р., до розкриття тендерних пропозицій, що і стало предметом позову.
Пунктом 1 Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3.02.16 №43 (надалі - Положення №43), Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
За змістом пунктів 1, 3 Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, затвердженого наказом Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби від 25.08.16 №2, Управління є структурним підрозділом Північно-східного офісу Держаудитслужби, основним завданням якого є реалізація повноважень на території Луганської області (т.1 а.с.172-175).
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.93 №2939-XII.
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.15 №922-VIII.
За змістом статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 Закону України "Про публічні закупівлі".

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні". Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.18 №86, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 1.06.18 за №654/32106.

Пунктами третім - шостим Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року N 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження.

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.

Так, статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачені підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі.

Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:

1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;

2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;

3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;

4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);

5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;

7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;

8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;

9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";

10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.

Замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті.

Замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої цієї статті.

Уповноважений орган щороку до 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі Уповноваженого органу.

Зі справи вбачається і сторонами у справі не заперечувалось, що датою розкриття тендерних пропозицій є 11.02.2019 року, тобто документи, які потрібно подати для участі у конкурсі, слід надати до 11.02.2019р., а документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті 17 Закону №922, переможець конкурсу ТОВ «Нафтосфера» повинен був надати по 18.02.2019 року (перший робочий після вихідних, оскільки п`ятий день припадає на вихідні дні).

Визначені ст. 17 Закону №922 документи для участі у тендері були подані ТОВ «Нафтосфера» , в тому числі і довідка про відсутність заборгованості в довільній формі подана 07.02.2019р., а документи, які потрібно було подати переможцю конкурсу, 18.02.2019 року, що підтверджується розміщеною інформацією по лоту 2 та 3 « 18 лютого 2019 10:31 документи за ст. 17 Закону.pdf». Серед інших документів, ТОВ «Нафтосфера» було надано довідку від 14.02.2019 року №26654/10/26-15-59-07, видану головним управлінням ДФС у м. Києві.

Отже, необхідні документи були подані в межах строків, встановлених ст. 17 Закону №922.

Суд зазначає, що законодавець чітко визначив в статті 17 Закону №922, які саме документи подаються переможцем торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір. До них відносяться лише документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті.

Саме ці документи і були подані третьою особою своєчасно позивачу.

Також, перелік документів з документації конкурсних торгів містяться в додатку 5 тендерної документації для процедури закупівлі відкриті торги, затвердженого протоколом тендерного комітету від 23.01.2019 року, в якому серед інших документів, міститься, зокрема, посилання на надання учасником торгів довідки в довільній формі про те, що учасник не має заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

Підставою для прийняття рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та відхилення тендерної пропозиції є саме наявність заборгованості зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), а не факт подання довідки.

Частина друга статті 17 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачає лише право, а не обов`язок замовника прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).

З аналізу вищенаведених норм Закону №922, судом зробоено висновок, що доводи відповідача про невідповідність форми довідки, поданої до розкриття тендерних пропозицій, не відповідають вимогам ст.17 Закону №922, яка передбачає довільну форму довідки.

Між тим, суд критично оцінює доводи позивача про порушення процесуального складання висновку та його оприлюднення.

Також, суд зазначає, що Законом України "Про публічні закупівлі" та Порядком №86 не передбачено оприлюднення висновку про результати моніторингу у вигляді електронного документу або сканованої копії паперового документу, а передбачає дві форми складання висновку в паперовому вигляді відповідно до вимог ч. 6,7 ст.71 Закону України "Про публічні закупівлі", та електронній формі відповідно до ч.20 ст.71 Закону України "Про публічні закупівлі" та Порядку №86.

Порядком №86 не передбачено зазначення номеру та дати висновку про результати моніторингу закупівлі, що оприлюднюється в електронній системі закупівель, так як відповідно до п.8 Розділу II Порядку №86 вступна частина форми висновку заповнюється електронною системою закупівель автоматично.

Східним офісом Держаудитслужби був оприлюднений висновок моніторингу закупівлі UА-2019-01-23-002960-b в електронній системі рrоzоrrо, а також до суду було надано висновок про результати моніторингу закупівлі від 26.06.2019 №239 як в паперовій, так і в електронній формі.

В листі prozorro від 22.10.2019 року № 206/2800/10, копія якого наявна в матеріалах справи, зазанчено, що висновок відповідача містить всі необхідні підписи повноважних осіб.

Згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржуваний висновок, діяв не на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та без дотримання процедури винесення постанов про накладення штрафу, а тому позов підлягає задоволенню.

Підсумовуючи вищевикладене, виходячи з меж та підстав заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд зробив висновок, що відповідачем не доведена правомірність прийнятого висновку стосовно форми довідки, позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим він підлягає задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 1921,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 93 від 05.07.2019 року.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 1921,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст.ст. 139, 241 - 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" (50069, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, пр. Миру, буд.15А; ) до Східного офісу Держаудитслужби (49101, м.Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд.22, корп.2; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «Нафтосфера» (01030, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, буд, 44, ), про визнання протиправним та скасування висновку від 27.06.2019 року - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі від 26.06.2019 року №239.

Стягнути на користь державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" (50069, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, пр. Миру, буд.15А; ) за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (49101, м.Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд.22, корп.2; ) сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 22 листопада 2019 року.

Суддя С.В. Ніколайчук