Справа № 520/2495/19
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 р.Справа № 520/2495/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Мороза М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Панченко О.В., м. Харкі, повний текст складено 22.04.19 року по справі № 520/2495/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправним та скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати акт Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.02.2019 за формою Н-5* розслідування нещасного випадку, що стався 15.03.2018 о 12 годині 00 хвилин з ОСОБА_1 , за висновком якого нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

- визнати протиправним та скасувати акт Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.02.2019 №9/19 за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру, що стався з ОСОБА_1 , за висновком якого нещасний випадок стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області провести розслідування нещасного випадку, що стався 15.03.2018 із старшим слідчим в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_1 , та скласти за його результатами акти, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні, а саме: за формою Н-5* та Н-1*, за висновком яких нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019р. провадження в адміністративній справі №520/2495/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування актів та зобов`язання вчинити певні дії закрито. Роз`яснено позивачеві, що розгляд справи віднесено до юрисдикції загального місцевого суду в порядку цивільного судочинства.

ОСОБА_1 , не погодившись з вказаною ухвалою суду , подав апеляційну скаргу , вважає таке рішення протиправним , вважає , що розглядати спори щодо порядку проходження публічної служби Закон зобов`язує саме адміністративні суди, а тому передача справи на розгляд іншого суду суперечитиме приписам Конвенції. Оскільки позивач не пред`явив до відповідача жодних вимог майнового характеру, а спір стосується особливостей проходження поліцейськими публічної служби, таку справу належить розглядати у порядку адміністративного судочинства. Вважає , що судом першої інстанції неправильно застосовано правову позицію Верховного Суду , висловлену у постанові від 13.02.2019 у справі №826/4176/18, таке застосування є некоректним, оскільки має місце суттєва різниця між суб`єктним складом сторін та суттю двох спорів. Сторонами справи у справі №826/4176/18 є Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві - з одного боку та ТОВ «Воля- Кабель» - з іншого. Тобто, сторонами справи, що була переглянута Великою Палатою, не були суб`єкти, пов`язані між собою відносинами з проходження публічної служби. Відповідач у справі не є суб`єктом владних повноважень, а має статус юридичної особи приватного права. Крім того, з постанови ВП/ВС вбачається, що правовідносини між сторонами були врегульовані нормами Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, який затверджений постановою КМУ №1232 від 30.11.2011. Натомість правовідносини, що виникли між ОСОБА_1 та відповідачем, регулюються іншим підзаконним актом - наказом МВС від 27.12.2002 за N21346, як про це вже зазначалося раніше .З огляду на викладене є очевидним, що розглянута Великою Палатою Верховного Суду справа не є аналогічною справі, де позивачем є колишній слідчий поліції, а спір стосується порядку проходження публічної служби. 3а таких умов посилання суду на правову позицію Великої Палати для обґрунтування необхідності закриття провадження у справі є невиправданим та не може слугувати підставою для залишення оскаржуваної ухвали в силі. Просить суд апеляційної інстанції ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Сторони по справі повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача , перевіривши, в межах апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно матеріалів справи ОСОБА_1 , в період з 07.11.2015 по 28.02.2019 проходив службу в ГУНП в Харківській області,на посаді старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області перебував з 29.11.2016 по 28.02.2019.15.03.2018 з підполковником поліції ОСОБА_1 стався нещасний випадок.

21.12.2018 наказом ГУ НП в Харківській області №1977 створено комісію з розслідування нещасного випадку та призначено проведення розслідування нещасного випадку.

11.02.2019 комісією складено акт за формою Н-5*, а 11.02.2019 акт за формою НТ*. Так, комісія, прийшла до висновку, що нещасний випадок з підполковником поліції ОСОБА_1 , стався за період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції дійшов висновку, що справи про оскарження актів розслідування нещасних випадків підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки такі спори стосуються здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, права на відшкодування шкоди внаслідок настання нещасного випадку, або виникають із трудових правовідносин, при цьому послався на висновки, висловлені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року в справі № 826/4176/18 (провадження № 11-1302апп18).

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції , виходячи з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За визначенням пункту 1 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду; відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (пункти 8, 9 частини першої статті 4 КАС).

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС).

За правилами пункту 2 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Положення Закону № 580-VIII визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Як свідчать матеріали справи з позивачем стався нещасний випадок у період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Порядок № 1346 розроблено з метою врегулювання питань, пов`язаних із розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач проходив службу в органах внутрішніх справ і цей адміністративний позов подав до ГУ Нацполіції, тобто до суб`єкта владних повноважень, зокрема, щодо скасування спірних актів. Зазначені акти затверджені начальником ГУ Нацполіції, а до складу Комісії входять атестовані працівники поліції цього ж ГУ Нацполіції, що свідчить про прийняття спірних актів саме суб`єктом владних повноважень.

За викладених обставин, враховуючи суть спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що спори, пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема й оскарження акта про нещасний випадок під час проходження публічної служби, підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 1640/3010/18, спори пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема й оскарження акта про нещасний випадок під час проходження публічної служби, підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів враховує такі висновки Великої Палати Верховного Суду і не вбачає підстав для відступу від такої позиції, вважає за необхідне при розгляді цієї справи застосувати принцип правової визначеності як одного із суттєвих елементів верховенства права, яким повинен керуватися суд згідно статті 6 КАС України.

Крім того , колегія суддів зазначає , що посилання суду першої інстанції на висновок суду касаційної інстанції у справі № 826/4176/18 стосується спору між управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві та Товариства з обмеженою відповідальністю «Воля-Кабель» про скасування актів проведення розслідування нещасного випадку щодо ОСОБА_2 , який перебував у трудових відносинах із товариством.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до переконання про те, що ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 року про закриття провадження у даній справі підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду в суд першої інстанції.

Відповідно до частини 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частини 1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до частин 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Таким чином, враховуючи, що висновки суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не відповідають обставинам справи, дана ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, вона підлягає скасуванню, а справа підлягає направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 18.04.2019 року по справі № 520/2495/19 скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош А.М. Григоров
Повний текст постанови складено 25.11.2019 року