Справа № 460/1324/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2019-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 листопада 2019 року м. Рівне №460/1324/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства Гощанської селищної ради "Агенство розвитку Гощі" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство Гощанської селищної ради «Агентство розвитку Гощі» (далі - позивач), звернулося до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі відповідач), про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу №17-4.3/6 від 20.05.2019 у розмірі 69156,00грн, за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 10.05.2019 було проведено перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і прав на об`єкт: капітальний ремонт приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по вул. Юзикевичів, 1а в с. Симонів Гощанського району Рівненської області, за результатами якої складний акт № 140. Вказує про те, що на підставі акта винесена 20.05.2019 постанова про накладення штрафу за порушення в сфері містобудівної діяльності за виконання будівельних робіт з капітального ремонту приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по вул. Юзикевичів, 1а в с. Симонів Гощанського району Рівненської області в період з листопада по грудень 2017 року, без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт вчинене щодо об`єкта будівництва, який за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), чим порушено ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вважає, що дана постанова є протиправною, оскільки, під час проведення будівельних робіт не було допущено втручання в огороджувальні та несучі конструкції або інженерні системи загального користування. Звертає увагу на те, що ремонті роботи виконанні в рамках положень п. 2 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406. Окрім того, відповідачем порушений порядок проведення позапланової перевірки, оскільки особою, що здійснювала перевірку не було надано для ознайомлення наказ Держархбудінспекції на проведення позапланової перевірки. Враховуючи викладене, просить суд позов задовольнити повністю.

Відповідач відзив на позов не подав.

Ухвалою суду від 11.06.2019, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 08.07.2019 судовий розгляд справи відкладений.

22.07.2019 від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

22.07.2019 ухвалою суду витребувано докази.

22.07.2019 ухвалою суду зупинено провадження у справі.

01.11.2019 ухвалою суду поновлено провадження у справі.

18.11.2019 від позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та його представника.

Представник відповідача в судове засіданні не прибув, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неприбуття суд не повідомив.

Відповідно до частин 1, 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що перешкоди для розгляду справи, передбаченні статтею 205 КАС України, та потреба заслухати свідка чи експерта відсутні, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів в порядку письмового провадження.

Встановивши всі обставини справи, дослідивши докази, наявні у справі, суд враховує наступне.

Судом встановлено, що 10.05.2019 посадовою особою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області проведено позапланову перевірку на реконструкцію приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по АДРЕСА_1 . Юзикевичів, 1а в с. Симонів Гощанського району Рівненської області щодо дотримання суб`єктом містобудування комунальним підприємством Гощанської селищної ради «Агентство розвитку Гощі» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за наслідками якої складено акт № 140 від 10.05.2019.

За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме:

- розбирання покрівлі з азбестоцементних листів, розбирання кам`яної кладки стін із цегли, улаштування крокв, улаштування лат (решетування), улаштування покриття з азбестоцементних листів (згідно наданих документів встановлено, що будівельні роботи виконані в період листопад-грудень 2017 року підрядником КП «Агентство розвитку Гощі»);

- у єдиному реєстрі документів які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, доступ до даних якого здійснюється безоплатно, через офіційний веб-сайт Держархбудінспекції України не міститься інформації щодо документів які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт чи засвідчували б прийняття в експлуатацію об`єкта за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 район АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 а;

- виконання будівельних робіт з капітального ремонту приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по АДРЕСА_5 а в с АДРЕСА_4 в період листопад-грудень 2017р, без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт вчинене щодо об`єкта будівництва, який за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

20.05.2019 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області прийнято постанову № 17-4.3/6, якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 3 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» і накладений штраф у сумі 69156грн.

Не погоджуючись з прийнятою постановою № 17-4.3/6 від 20.05.2019, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закон №877-V) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з ст.1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.1, 2 ст.7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 5 статті 7 Закону № 877-V передбачено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Із матеріалів справи судом встановлено, що відповідачем прийнятий наказ № 35-П від 02.05.2019 про проведення у позивача позапланового заходу та посвідчення (направлення) на перевірку № 140 від 02.05.2019.

Разом з тим, вказаних документів до матеріалів справи відповідачем не надані. Не надані також до матеріалів справи і докази вручення цих документів суб`єкту містобудування позивачу. При цьому, ухвалою суду від 11.06.2019 про відкриття провадження у справі, наведені докази витребовувались у відповідача.

За наведених обставин, твердження позивача про порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки є прийнятними.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Підпунктом «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок №553) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7, 9 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підпунктами 1, 3, 11 пункту 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У відповідності до п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з абз.1, 2 п. 18 Порядку № 553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Пункт 19 Порядку визначає, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 20 Порядку № 553, протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Як вбачається з акту перевірки, в якості порушення відповідач зазначає про виконання будівельних робіт з капітального ремонту приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по вул. Юзикевичів, 1а в с.Симонів Гощанського району Рівненської області без подання повідомлення про початок будівельних робіт.

Суд зазначає, що абз. 2 ч. 2 ст. 34 Закону №3038-VI визначено, що перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 07.06.2017 № 406, якою затверджений Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Пунктами 1, 2 вказаного Переліку (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції.

Відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2013 № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що під час ремонту приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по вул. Юзикевичів, 1а в с. Симонів Гощанського району Рівненської області позивачем виконано роботи щодо розбирання покрівлі з азбестоцементних листів, розбирання кам`яної кладки стін із цегли, улаштування крокв, улаштування лат (решетування), улаштування покриття з азбестоцементних листів, замуровування віконних прорізів цеглою, часткова теплоізоляція стін та колон виробами з пінопласту, часткове утеплення фундаменту.

Згідно з Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, капітальний ремонт будинку - комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об`єкта та його техніко-економічних показників.

Отже, капітальний ремонт будинку це комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних, зокрема, заміною або відновленням несучих конструкцій. В ході розгляду справи судом встановлено, що ремонтні роботи даху та фасаду приміщення центру народної творчості та дозвілевої роботи по АДРЕСА_6 Юзикевичів, 1а в с. АДРЕСА_4 Гощанського району Рівненської області здійсненні без втручання в несучі конструкції.

З досліджених в судовому засіданні доказів, а саме: договору на виконання послуг № 98 від 29.11.2017, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за листопад 2017 року, акта приймання виконаних робіт від 01.12.2017 року, зведеного кошторису розрахунку вартості об`єкта будівництва (поточний ремонт), та інших документів, суд встановив, що проводилися поточні ремонтні роботи центру народної творчості та дозвілевої роботи, зокрема, даху будинку та фасаду (встановлення вікон).

В сукупності викладених обставин, суд дійшов висновку, що для проведення ремонтних робіт центру народної творчості та дозвілевої роботи по вул. Юзикевичів, 1а в с.Симонів Гощанського району Рівненської області подання повідомлення про початок будівельних робіт не потрібне.

Поряд з цим, суд зазначає, що відповідно абз.2 п.4.14 ДСТУ Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єкту будівництва», при виконанні поточного ремонту, перепланування та/або переобладнання окремих приміщень (квартир) без втручання в несучі та огороджувальні конструкції, а також в інженерні системи об`єкта, клас наслідків (відповідальності) та категорію складності не визначають.

Тому, дії відповідача по винесенню постанови № 17-4.3/6 від 20.05.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не відповідає критеріям обґрунтованості, пропорційності, добросовісності та розсудливості визначеним ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а відтак оскаржувана постанова підлягає скасуванню як протиправно винесена.

Аналогічні обставини встановлені також рішенням Рівненського окружного адміністративного суду у справі № 460/691/19 за позовом Симонівської сільської ради до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу № 17-4.3/6 від 18.03.2019.

За змістом ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень не обґрунтував обставини щодо правомірності прийнятого ним рішення, натомість позивач довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

При зазначених обставинах, вимоги позивача обґрунтовані і належать до задоволення.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки, факт наявності порушеного у позивача права знайшов своє підтвердження у ході розгляду справи, то адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Згідно з ч. 1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь Комунального підприємства Гощанської селищної ради «Агентство розвитку Гощі» слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної Ј архітектурної будівельної інспекції у Рівненській області судові витрати у вигляді сплаченого ним судового збору у розмірі 1921грн, відповідно до платіжного доручення № 1216 від 31.05.2019, оригінал якого знаходиться в матеріалах справи.

Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову, винесену Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Дубовим Андрієм Миколайовичем про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 17-4.3/6 від 20 травня 2019 року.

Стягнути на користь Комунального підприємства Гощанської селищної ради «Агентство розвитку Гощі» за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області судовий збір в сумі 1921грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - Комунальне підприємство Гощанської селищної ради «Агентство розвитку Гощі» (35400, Рівненська обл., Гощанський р-н, смт. Гоща, вул. Застав`я, 22; );

2) відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 Липня, 38; ).

Повний текст рішення складений 18 листопада 2019 року.

Суддя Комшелюк Т.О.