Справа № 320/3806/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

19 листопада 2019 року 320/3806/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Лисенко В.І.,

при секретарі судового засідання Некрашевич Г.О.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Російського І.К. ,

представника відповідача - Лащіва О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправним та скасування наказів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції України в Київській області, в якому, з урахуванням позовних вимог просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ВП ГУНП у Київській області від 18.08.2019, затверджений т.в.о. начальника ГУ НП в Київській області полковником поліції Нєбитовим А. щодо перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння заступника начальника сектору реагування поліції.

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 19 червня 2019 року № 1282 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції.

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 21.06.2019 № 279 о/с «По особовому складу» про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції.

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 21 червня 2019 року.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 65351 (шістдесят п`ять тисяч триста п`ятдесят одна) грн 29 коп. без урахування обов`язкових податків та зборів.

- допустити негайне виконання рішення суду у частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області (ідентифікаційний код 40108616) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах одного місяця у розмірі 13200 (тринадцять тисяч двісті грн) грн 14 коп. без урахування обов`язкових податків та зборів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2019 відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі.

Протокольною ухвалою суду від 19.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання, призначене на 19.11.2019, прибули позивач, представник позивача та представник відповідача.

Під час дослідження матеріалів адміністративної справи та заслуховування сторін, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Рішення суб`єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Тобто, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

За частиною другою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Водночас право на судове оскарження не є абсолютним, наявність лише формальної або процедурної помилки, без врахування рішення, яке має для суб`єкта конкретні юридичні наслідки, не є підставою для звернення до суду.

Отже, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Судом встановлено, що однією із позовних вимог, заявлених позивачем, є визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни ОСОБА_1 .

Проте, суд звертає увагу, що висновок, не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, фактичні обставини щодо яких встановлені, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Висновок відповідача є носієм доказової інформації про виявлені роботодавцем події, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення за результатами службового розслідування, а тому його оцінка, у тому числі й оцінка дій відповідача щодо його складання, викладення у ньому результатів розслідування, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого висновку.

Таким чином, оскаржуваний висновок не має обов`язкового характеру і не набуває статусу рішення у розумінні статті 19 КАС України, а тому позовна вимога про скасування цього акта не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 05 квітня 2019 року в справі № 817/3305/15.

Тлумачення поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» наведено у правових позиціях Великої Палати Верховного Суду, викладених у постановах від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства», необхідно розуміти в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що провадження у справі, у частині визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни, підлягає закриттю.

Частиною другою статті 238 КАС України встановлено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Керуючись статтями 238, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Закрити провадження в адміністративній справі №320/3806/19 в частині визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ВП ГУНП у Київській області від 18.08.2019, затвердженого т.в.о. начальника ГУ НП в Київській області полковником поліції Нєбитовим А.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.