Справа № 560/1705/19
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/1705/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Матущак В.В.

Суддя-доповідач - Боровицький О. А.

12 листопада 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Шидловського В.Б. Матохнюка Д.Б. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Франчук А.О.,

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Черевика С . С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в червні 2019 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 07.08.2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що відповідно до критеріїв оцінки письмового кваліфікаційного іспиту, встановлених пунктом 15 розділу 4 Порядку №270, 0 балів (незадовільний рівень) оцінюється у випадку, якщо письмове завдання не було підготовлене або було підготовлене неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. В супереч цьому, у тексті оскаржуваного рішення КДКА зазначено, що заява про перегляд судового рішення Верховним Судом була підготовлена, але на думку членів комісії не відповідала вимогам ч. 2 ст. 462 КПК України. Це ствердження також не відповідає дійсності, оскільки складена заява відповідала усім вимогам до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, встановленими ст. 462 КПК України, відповідала визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

Крім того, позивачем вказано, що в порушення пункту 13.9 Порядку №270, оцінка кожного із чотирьох письмових завдань, виконаних позивачем була здійснена трьома членами кваліфікаційної палати, хоча повинна була здійснюватись двома палати і головою КДКА, якщо останній приймав участь у її засіданні, що є грубим порушенням порядку складення кваліфікаційного іспиту. Крім цього, в порушення пункту 1 розділу 5 Порядку №270, рішення КДКА про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту було підписано не секретарем КДКА, секретарем кваліфікаційної палати. За таких умов, рішення КДКА підлягає скасуванню.

26.09.2019 року Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури подано відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому зазначено, що апеляційна скарга позивача є безпідставною, необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

03.10.2019 року на адресу суду надійшов відзив Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, відповідно до якого, відповідач зазначає, що оскаржуване позивачем рішення приймалося колегіально кваліфікаційною палатою КДКА Хмельницької області відповідно до повноважень, передбачених, як Законом України "про адвокатуру та адвокатську діяльність" так і Порядком, Положенням та Регламентом.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що рішенням КДКА Хмельницької області №1 від 04.01.2019 року ОСОБА_1 допущено до складення кваліфікаційного іспиту.

За результатами складення кваліфікаційного іспиту, рішенням КДКА Хмельницької області результат його письмового іспиту було оцінено у 76 балів. У зв`язку з цим рішенням КДКА Хмельницької області №15 від 25.01.2019 року відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 визнано його таким, що не склав письмовий кваліфікаційний іспит, до складення усного кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 не допущено.

Згідно відомостей з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання письмового іспиту проводилось трьома членами кваліфікаційної палати - адвокатами Роховим О.В., Барилюк О.А. та Черевиком С.С.

У відповідності до Порядку, завдання письмового іспиту ОСОБА_4 оцінено: питання №1 - по 25 балів трьома членами палати; питання №2 - по 25 балів трьома членами палати; питання №3 - по 0 балів трьома членами палати; письмовий висновок по фабулі справи - по 26 балів трьома членами палати. Середній бал за результатами письмового іспиту склав 76 балів.

Позивачем підготовлене третє письмове завдання - заява про перегляд судового рішення Верховним Судом в кримінальному провадженні. Аналізуючи надану ОСОБА_1 відповідь на питання №3 КДКА Хмельницької області визначила, що відповідь підготовлена неправильно, оскільки вона не відповідає вимогам частини 2 статті 462 КПК України. Зокрема, відповідь не містить належного мотивованого обґрунтування наявності виключних обставин (відповідно до заданої фабули) встановлених міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушень Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні даної справи судом. Підготовлена заява не містить належного змісту вимог особи, яка її подала, не містить вимог щодо скасування судових рішень, які б відповідали вимогам процесуального закону та заданій фабулі. У заяві міститься вимога щодо перегляду вироку суду апеляційної інстанції, проте не враховано необхідність скасування рішення суду касаційної інстанції, яким вказаний вирок залишений без змін (відповідно до заданої фабули). Крім цього, поза увагою позивача залишилося питання дотримання встановлених строків звернення до Верховного Суду із заявою про перегляд судового рішення за виключними обставинами відповідно до заданої фабули. В результаті чого, оцінка виставлена позивачу за третє завдання - 0 (нуль) балів.

ОСОБА_1 оскаржив вищевказане рішення до ВКДКА, за результатом розгляду скарги ВКДКА вирішила скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення КДКА Хмельницької області № 15 від 25.01.2019 року про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту без змін.

Вважаючи зазначені дії відповідача незаконними позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області №15 від 25.01.2019 року та рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІV-006/2019 від 24.04.2019 року відповідають Порядку та прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні є Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року №5076-VI (далі Закон №5076-VI).

Так, згідно ч. 1 ст. 6 Закону №5076-VI, адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст. 9 Закону №5076-VI кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Порядок проведення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту регулюються розділами 4 та 5 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270, із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 13.09.2016 року № 195 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 9 розділу 4 Порядку, кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Згідно з пунктом 10 розділу 4 Порядку, кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програм складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА.

Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту).

Положеннями п. 12 розділу 4 Порядку визначено, що на виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату.

Згідно з п. 13.1 розділу 4 Порядку, письмовий іспит складається першим.

Відповідно до п. 13.9 розділ 4 Порядку, оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (пункт 13.12 розділу 4 Порядку).

До складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит (п. 14.1 розділу 4 Порядку).

Пунктом 14.9 розділу 4 Порядку визначено, що особа вважається такою, яка успішно склала усний іспит, якщо за результатами оцінювання вона отримала не менше 45 балів.

Згідно з пунктом 14.11 розділу 4 Порядку, особа, яка за результатами оцінювання письмового та усного іспитів отримала у сумі 125 балів і більше, з урахуванням положень пунктів 13.9 і 14.9. цього Розділу, вважається такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Встановлено, що за результатами складення письмового іспиту ОСОБА_1 набрав 76 балів, що є нижчим ніж визначена Порядком норма прохідного балу для успішного складення іспиту.

Порядком також визначено критерії оцінювання рівня знань за 30-ти бальною шкалою, де:

- відмінний рівень (26-30) балів, підготовлене письмове завдання: - демонструє знання правових понять і категорій та взаємозв`язку між ними; знання назв і змісту нормативно - правових актів; знання та вірне розуміння змісту правових норм, їх характерних рис та особливостей; вміння давати змістовний та логічний аналіз правових норм; здатність робити власні висновки в разі неоднозначності, спірного чи проблемного характеру поставленого питання чи проблеми; відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- добрий рівень (21-25) балів, підготовлене письмове завдання містить наступні недоліки: недостатня повнота, незначні неточності чи прогалини при викладенні того чи іншого аспекту питання; містить посилання не на всі основні нормативно-правові акти, що регулюють відповідні правовідносини, або ж їх назви та дати прийняття вказані з помилками; логіко-фактологічне обґрунтування містить певні прогалини або неточності; відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- задовільний рівень (20) балів, підготовлене письмове завдання містить

наступні недоліки: зміст свідчить про прогалини у знаннях з відповідного питання або ж про невірне розуміння окремих аспектів поставленого питання; відповідь не містить взагалі, або має лише загальні посилання на відповідні джерела правового регулювання; підготовлене письмове завдання не повною мірою відповідає визначеній законом процесуальній формі; складений процесуальний документ не відповідає загальним вимогам документообігу; у роботі багато грубих орфографічних помилок; - відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

- незадовільний рівень (0) балів, письмове завдання не було підготовлене або було підготовлене неправильно, тобто містить грубі змістовні помилки щодо принципових аспектів поставленого питання. Аргументація відсутня взагалі або ж є абсолютно безсистемною чи алогічною. Не відповідає визначеній законом процесуальній формі та загальним вимогам процесуального законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору в даній справі є обґрунтованість оцінювання відповідей наданих позивачем при складанні письмового іспиту.

Разом з тим, КДКА в Хмельницькій області у оскаржуваному рішенні надано обґрунтоване роз`яснення з приводу оцінювання позивача, та надано об`єктивну оцінку результатам кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 .

Колегія суддів звертає увагу на те, що визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, а також наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної КДКА регіону та ВКДКА як органів адвокатського самоврядування.

Крім того, позивач скористався своїм правом на оскарження такого рішення до вищестоящого органу, а саме до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, яка в результаті розгляду кваліфікаційної справи встановила, що КДКА Хмельницької області під час проведення письмової частини кваліфікаційного іспиту та перевірки відповідей, наданих позивачем на завдання екзаменаційного білету, дійшла обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 не набрав необхідної кількості балів для визнання його таким, що успішно склав письмовий іспит, та у зв`язку із цим про недопущення його до складання усного іспиту.

Основними критеріями при винесенні оскаржуваного рішення Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури стали дотримання КДКА Хмельницької області вимог Закону №5076-VI та Порядку, процедури проведення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання його результатів.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що дискреційне право органу адвокатського самоврядування обумовлене певною свободою в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків, що дає підстави для висновку, що відповідна КДКА/ВКДКА при прийнятті рішення діяла у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган.

Так, під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 від 11 березня 1980 року).

Отже, жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції, зокрема компетенції Комісії щодо оцінювання рівня знань аплікантів.

Таку позицію висловила і Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.03.2018 року по справі № 800/409/17.

Щодо доводів скаржника щодо відповідності складу комісії колегія суддів зазначає.

Так, суд першої інстанції вірно встановив, що ОСОБА_5 одночасно перебував на зазначених вище посадах секретаря КДКА Хмельницької області та секретаря кваліфікаційної палати КДКА Хмельницької області, що зумовлене вимогами Регламенту КДКА регіону затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 77 від 16.02.2013 та Положення про КДКА Хмельницької області затвердженого рішення Ради адвокатів України № 113 від 08.04.2017. Зокрема підпунктом 5.7.1 Регламенту та пунктом 6.17 Положення, з системного тлумачення яких вбачається, що секретар палати і є секретарем КДКА і саме секретар палати підписує рішення прийняте певною палатою.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області від 25.01.2019 року №15 та рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 24.04.2019 року № ІV-006/2019 про відмову у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю є такими, що прийняті на підставі норм чинного законодавства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 18 листопада 2019 року.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Шидловський В.Б. Матохнюк Д.Б.