Справа № 761/34293/19
Суддя: Савицький О. А.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/573/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: Горюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

29.08.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Офісу ВПП ДФС України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення № 38/43-03 від 16.08.2019 року.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що її було притягнуто до відповідальності з недотриманням встановленого порядку, постанова прийнята з порушенням її прав та чинного законодавства, є необґрунтованою, незаконною та підлягає скасуванню. Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності стало те, що позивачка, перебуваючи на посаді головного бухгалтера ПАТ «КБ «Хрещатик», несвоєчасно подала звітність по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень-травень 2019 року (термін подання звітності 20.05.2019 року та 20.06.2019 року відповідно, при цьому звіти подані 11.07.2019 року), чим порушилавимогипп.7 п.11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон), за що передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст. 165-1 КУпАП. Разом з тим, оскільки позивачка не визнала порушення, що ставилось їй за вину, зазначила, що Закон не порушувала та службовою особою відповідача не було вжито всіх заходів для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставини справи, що мали значення для вирішення її в точній відповідності з законом, а тому звернулась до суду з даним адміністративним позовом з метою захисту своїх порушених прав.

Ухвалою від 02.09.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольни їх у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника до суду не направив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомив та відзиву на позов не подав.

Вислухавши пояснення сторони позивача, дослідивши та оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 06.08.2019 року головний державний ревізор-інспектор Остапенко Н.Л. на підставі акту камеральної перевірки звітності страхувальника ПАТ «КБ «Хрещатик» № 2335/28-10-43-03/19364259 від 05.08.2019 року, склав відносно позивачки протокол про адміністративне правопорушення № 38/43-03,про те, що перебуваючи на посаді головного бухгалтера ПАТ «КБ «Хрещатик», позивачка несвоєчасно подала звітність по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень-травень 2019 року (термін подання звітності 20.05.2019 року та 20.06.2019 року відповідно, при цьому звіти подані 11.07.2019 року), чим порушила вимоги пп.7 п.11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», тобто вчинила правопорушення, передбачене з ч.1 ст. 165-1 КУпАП.

16.08.2019 року виконуючий обов`язки заступника начальника Офісу ВПП ДФС України Ломага Є.А. виніс відносно позивачки постанову № 38/43-03, якою притягнув останню до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 165-1 КУпАП та застосував до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 680,00 грн.

Вимоги підпункту 7 пункту 11 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлюють, що орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції, у тому числі за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, органом доходів і зборів здійснюється накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою.

Згідно з ч.1 ст. 165-1 КУпАП … неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов`язкового державного соціального страхування, іншої звітності та відомостей, передбачених законами України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» і «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», порушення встановленого порядку використання та здійснення операцій з коштами Пенсійного фонду України, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу-підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивачкау своєму адміністративному позові вказала, що законодавство про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не порушувала, оскільки на час вчинення виявлених під час перевірки порушень на посаді головного бухгалтера ПАТ «КБ «Хрещатик» ще не перебувала, тому вважає постанову про накладення адміністративного стягнення такою, що прийнята з порушенням її прав та чинного законодавства,є необґрунтованою і незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 27.08.2019 року позивачку було прийнято на посаду головного бухгалтера управління операційного супроводження та бухгалтерського обліку на умовах строкового трудового договору з 01.07.2019 року по 30.09.2019 року за сумісництвом у вільний від основної роботи час з оплатою праці з розрахунку 0,50 посадового окладу щомісячно, що підтверджується копією наказу від 27.06.2019 року № 241-к.

Таким чином, оскільки виявлені під час перевірки та зазначені у акті камеральної перевірки звітності страхувальника ПАТ «КБ «Хрещатик» № 2335/28-10-43-03/19364259 від 05.08.2019 року, порушення датовані квітнем-травнем 2019 року, тому суд вважає, що службовими особами відповідача, які складали протокол та виносили постанову, невірно було визначено особу правопорушника та помилково притягнуто позивачку до адміністративної відповідальності, оскільки вона не могла бути суб`єктом даного адміністративного правопорушення.

Слід зазначити, що норми ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Принцип презумпції невинуватості, передбачає, що всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

За таких обставин факт вчинення позивачкою адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 165-1 КУпАП, на думку суду, в даному випадку є недоведеним.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В той же час, в порушення вказаних вимог, службовою особою відповідача не було вжито всіх заходів для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставини справи, що мали значення для її правильного вирішення.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч.5 ст. 77 КАС України,якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Однак, відповідач не надав суду будь-яких доказів в обґрунтування правомірності своїх дій, відзив на позов, із викладенням заперечень проти нього, не подав.

За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупність, враховуючи, що дії службової особи відповідача щодо винесення оскаржуваної постанови є неправомірними, оскільки позивачка не може бути суб`єктом виявленого адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а тому вважає за необхідне скасувати винесену виконуючим обов`язки заступника начальника Офісу ВПП ДФС України Ломагою Є.А. постанову про накладення адміністративного стягнення № 38/43-03 від 16.08.2019 року, якою позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено на неї адміністративне стягнення.

Керуючись ст.ст. 2, 5-10, 72-77, 90, 241-246, 250, 255, 286, 293, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративним позов ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 38/43-03 від 16серпня 2019 року, винесену виконуючим обов`язки заступника начальника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України Ломагою Євгеном Анатолійовичем, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 165-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя: