Справа № 826/10768/18
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 листопада 2019 року № 826/10768/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Техноальянсінвест»
доГоловного управління ДФС у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноальянсінвест» з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 20.04.2018 №6.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що ТОВ «Техноальянсінвест» 31.01.2018 було помилково сформовано та направлено до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкову накладу №2, виписану на покупця ТОВ «Енергетично-промислова компанія» на загальну суму 768 040,16 грн., у тому числі ПДВ на суму 128 006,69 грн., внаслідок чого вказана податкова накладна, як помилкова, не була відображена у податковій декларації з податку на додану вартість за січень 2018 року. Крім того, за твердженням представника позивача, ані оскаржуване податкове повідомлення-рішення, ані акт, на підставі якого його винесено, товариством станом на момент звернення з даним позовом до суду отримано не було.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 17.07.2018 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено сторонам строк для надання відзиву, відповіді на відзив та заперечення.

21.08.2018 від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог, вказуючи про правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, прийнятого за результатами проведеної камеральної перевірки, внаслідок якої встановлено, що ТОВ «Техноальянсінвест» не включено до податкових зобов`язань за січень 2018 року податкову накладну від 31.01.2018 №2 (зареєстрована 31.01.2018), виписану на покупця ТОВ «Енергетично-промислова компанія», на загальну суму 768 040,16 грн. При цьому, навіть станом на момент розгляду даної справи судом позивачем не подано розрахунок коригування до податкової декларації з податку на додану вартість за січень 2018 року.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, Головним управлінням ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Техноальянсінвест» за січень 2018 року, за результатами якої складно акт від 20.03.2018 №2830/26-15-12-06-16. У висновках до вказаного акту перевіряючим вказано про порушення ТОВ «Техноальянсінвест» п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкових зобов`язань з ПДВ за січень 2018 року на суму 128 007,00 грн., оскільки підприємством не включено до податкових зобов`язань за січень 2018 року податкову накладну, виписану на покупця ТОВ «Енергетично-промислова компанія», від 31.01.2018 №2 (зареєстрована 31.01.2018) на загальну суму 128 006,69 грн.

На підставі викладеного, Головним управлінням ДФС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.04.2018 №, яким ТОВ «Техноальянсінвест» збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість у загальному розмірі 160 009,00 грн., з яких за податковим зобов`язанням 128 007,00 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 32 002,00 грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У силу пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (п. 76.1 ст. 75 Податкового кодексу України).

Як було зазначено вище, контролюючим органом за результатами проведеної камеральної перевірки податкової звітності ТОВ «Техноальянсінвест» з податку на додану вартість за січень 2018 року встановлено порушення п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкових зобов`язань з ПДВ за січень 2018 року на суму 128 007,00 грн., оскільки підприємством не включено до податкових зобов`язань за січень 2018 року податкову накладну, виписану на покупця ТОВ «Енергетично-промислова компанія», від 31.01.2018 №2 (зареєстрована 31.01.20148) на загальну суму 128 006,69 грн.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

У силу п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України).

Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п. 201.2 ст. 201 Податкового кодексу України).

На виконання вказаних законодавчих положень наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 затверджено Порядок заповнення податкової накладної (надалі - Порядок №1307, тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Так, приписами п. 21 Порядку №1307 передбачено, що у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

Відповідно до п. 22 Порядку №1307, розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника (продавця) або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю). З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку «X», та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання електронних цифрових підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

Таким чином, у разі виявлення помилки у попередньо зареєстрованій податковій накладній платник податків мусить скласти розрахунок коригування та зареєструвати його в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, обмежень у необхідності здійснення такого коригування, законодавцем не встановлено, відтак, й у разі помилкового формування податкової накладної у платника податку виникає зобов`язання зі складання та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідного розрахунку коригування.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, ТОВ «Техноальянсінвест», як постачальником (продавцем), сформовано на ім`я ТОВ «Енергетично-промислова компанія» (отримувач (покупець) податкову накладу від 31.01.2018 №2 на загальну суму ПДВ 128 006,69 грн.

Згідно з наявною у матеріалах справи копією квитанції про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, вказана податкова накладна 31.01.2018 зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних за №.

Натомість, доказів того, що позивачем у подальшому сформовано та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування до податкової накладної від 31.01.2018 №2 (зареєстрованої за №), останнім не надано, а з матеріалів справи не вбачається. Отже, позивачем належними та достатніми доказами не підтверджено того, що податкова накладна від 31.01.2018 №2 (зареєстрована за №) є помилково сформованою та, відповідно, помилково зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних, а вказані твердження ґрунтуються виключно на припущеннях позивача.

Суд також вказує на недоречність посилань представника позивача на індивідуальні податкові консультації від 29.12.2017 №3225/6/99-99-15-03-02-15/ІПК та від 29.01.2018 №313/6/99-99-15-03-02-15/ІПК, оскільки у силу п. 52.2 ст. 52 Податкового кодексу України, індивідуальна податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.

Крім того, слід зазначити, що у висновках до вказаних консультацій, контролюючим органом наголошено на тому, що обсяги постачання товарів/послуг та сума податку на додану вартість, вказані в податковій накладній, що була складена без факту здійснення господарської операції (тобто не підтвердженій первинними документами), і розрахунку коригування до неї, не підлягають відображенню в декларації. Вказане додатково свідчить про необхідність формування розрахунку коригування до податкової накладної, сформованої та зареєстрованої помилково, у правовідносинах аналогічних спірним.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено відповідачем правомірно та у межах наданих йому повноважень.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд вказує про необґрунтованість позовних вимог та відмову в їхньому задоволенні.

Керуючись ст.ст. 12, 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Техноальянсінвест» (, адреса: 03057, м. Київ, просп. Перемоги, 56) до Головного управління ДФС у м. Києві (, адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок