Справа № 540/2438/19
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2438/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Попов В.Ф., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом приватного підприємства "Хоттей Плюс" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису,

встановив:

ПП "Хоттей-Плюс" звернулось до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління з питань ДАБК ХМР від 11.10.2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.10.2019 року № 9/514/01-22;

- поновити строк звернення до суду;

- відстрочити строк сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

При дослідженні позовної заяви та доданих до неї документів, суддею встановлені наступні недоліки.

В порушення ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір ставки судового збору згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України від "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI за подання юридичною особою адміністративного позову немайнового характеру (у даному випадку подано саме такий позов), складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено на 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 1921 гривні.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 ЗУ "Про судовий збір" встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, сума судового збору за подання цього позову складає 3842 грн (три тисячі вісімсот сорок дві грн) із розрахунку (1921 грн + 1921 грн).

Разом із тим, позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, обґрунтовуючи тим, що підприємство тривалий час не здійснює господарську діяльність та не отримує прибутку.

Статтею 133 КАС України серед іншого, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може відстрочити сплату судового збору.

Не здійснення господарської діяльності та відсутність прибутку не є підставою для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору.

Позивач оскаржує постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9/514/01-22, яка винесена 28.10.2019 року.

Статтею 122 КАС України встановлений строк звернення до адміністративного суду.

Частиною 1 вказаної статті передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно преамбули Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.11.1994 № 208/94-ВР, цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ст. 5 вищевказаного Закону постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Позивач звернувся до суду із цим позовом 15.11.2019 року, а оскаржувану постанову винесено 28.10.2019 року, тобто з порушенням строку, оскільки останнім днем для подачі позовної заяви було 12.11.2019 року.

За змістом позову, позивач вказує, що про оскаржувану постанову йому стало відомо 04.11.2019 року, вважає що п`ятнадцятиденний строк оскарження необхідно відраховувати саме з цієї дати.

Однак суд не погоджується із позицією позивача, оскільки, статтею 5 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" чітко визначено, що постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення, тобто, нормою Закону встановлений проміжок часу протягом якого особа може вчинити певні дії, а не кількість календарних днів, за закінченням яких, настає право на оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд вважає, що зазначення у прохальній частині позовної заяви вимоги про поновлення строків звернення до суду, не є заявою в розумінні ст. 123 КАС України.

Крім того, позивачеві необхідно у прохальній частині позову, уточнити дату оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9/514/01-22, оскільки дата прийняття цієї постанови згідно копії 28.10.2019 року, а позивач просить скасувати постанову від 11.10.2019 року.

З огляду на вищевказані обставини, позовна заява відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення ніж ті, що вказані у позовній заяві;

- сплатити судовий збір у сумі 3842,00 грн (три тисячі вісімсот сорок дві) та надати суду відповідний платіжний документ;

- уточнити дату оскаржуваної постанови у прохальній частині позову.

Керуючись ч. 1 ст. 123 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2438/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Попов В.Ф.