Справа № 160/8661/19
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2019 року Справа № 160/8661/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛуніної О.С.
за участю секретаря судового засіданняТерентенко О.О.
представника позивача представника відповідача Кисельова А.В. Безбабної М.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КДВ- ТРЕЙДІНГ" до Головного управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
- визнати протиправними дії ГУ ДФС у Дніпропетровській області стосовно внесення ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ"" до переліку ризикових платників податків;
- зобов`язати ГУ ДФС у Дніпропетровській області вчинити дії, а саме виключити ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" з переліку ризикових платників податків.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що під час спроби зареєструвати податкові накладні ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" було отримано квитанції, згідно яких складені податкові накладні приймаються, проте їх реєстрація зупиняється. Крім того, в електронному кабінеті платника податків з`явилась інформація про відповідність ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" ознакам ризиковості платника податку починаючи із 14 серпня 2019 року. Згідно отриманих квитанцій підставою для такого зупинення визначено: "ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Позивач вважає вказане рішення протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягає скасуванню. Також позивач зазначив, що включення підприємства до переліку ризикових платників є незаконним та протиправним, а підстава на яку посилається контролюючий орган для зупинки реєстрації податкової накладної, яка викладена в листі ДФС України, за своєю суттю не є нормативно-правовим актом та носить лише інформаційний характер.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.10.2019 року.
24.10.2019 року представником відповідача до суду надано клопотання про долучення відзиву.
Представник позивача в судовому засіданні заявив клопотання, в якому просив витребувати витяг з протоколу комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області щодо включення до ризикових платників податків ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ".
У судовому засіданні 24.09.2019 року розгляд підготовчого засідання відкладено на 03.10.2019 року.
У судовому засіданні 03.10.2019 року представником відповідача заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи відзиву. Представник позивача проти задоволення клопотання не заперечував та просив відкласти підготовчео засідання для ознайомлення з відзивом та надання уточнення позовних вимог.
У судовому засіданні 03.10.2019 року розгляд підготовчого провадження відкладено на 18.10.2019 року.
- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області про включення ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" до переліку ризикових платників податків оформлене протоколом №332 від 14.08.2019 року;
- зобов`язати ГУ ДФС у Дніпропетровській області вчинити дій, а саме виключити ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" з переліку ризикових платників податків.
У судовому засіданні 18.10.2019 року підготовче провадження закрито, розгляд справи по суті призначено на 29.10.2019 року.
Представник позивача у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, при цьому посилаючись на доводи наведенні в уточненій позовній заяві та у додаткових поясненнях.
Відповідач просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача є: Код КВЕД 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами; Код КВЕД 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н. в. і. у.; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); Код КВЕД 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; Код КВЕД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; Код КВЕД 52.10 Складське господарство; Код КВЕД 52.24 Транспортне оброблення вантажів; Код КВЕД 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; Код КВЕД 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування.
Так, на виконання ст.187, ст.201 ПК України ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" виписано та направлено на реєстрацію до ЄРПН звіт за формою 1 ДФ за 2 квартал 2019 року разом із квитанцією №2 від 07.08.2019 року.
На електрону адресу позивача, надійшли квитанції, відповідно до яких на підставі п.201.16. ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних: №6 від 01.08.2019; №129 від 30.07.2019 була зупинена та зазначено наступні підстави для зупинення: ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Відповідно до протоколу від 14.08.2018 року №332 засідання Комісії Головного управління ДФС в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" включено до переліку ризикових платників, як такого, що відповідає п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
У п.201.1 ст.201 ПК України зазначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями п.201.10. ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Як зазначено у п.201.16. ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого 21.02.2018 р. постановою Кабінету Міністрів України №117, цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов`язки її членів.
Згідно з п.2 Порядку, Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Як зазначено у п.3 Порядку, Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до п.10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого 21.02.2018 р. постановою Кабінету Міністрів України №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання п.10 Порядку Державна фіскальна служба України наказом від 21.03.2018 р. №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків.
У вказаному Порядку зазначено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України. Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією. За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.
У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2). У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1-1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії. Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з п.1.6 Критеріїв".
У листі Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01 (пункт 1.6.), перелічені критерії, за умови відповідності яким, платник податків може бути віднесений до ризикових, та вказано, що Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
Однак, згідно наданих Міністерством юстиції України в листі від 31.05.2012 р. №5476-0-33-12/10.1 роз`яснень листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. Такі правові норми мають бути викладені виключно у нормативно-правовому акті, затвердженому відповідним розпорядчим документом уповноваженого відповідно до законодавства суб`єкта нормотворення, погодженому із заінтересованими органами та зареєстрованому в органах юстиції в порядку, встановленому законодавством про державну реєстрацію нормативно-правових актів. У разі встановлення листами нових правових норм вони підлягають відкликанню з місць застосування органом, що їх видав, та скасуванню.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Суд погоджується з доводами позивача про те, що вказаний лист не може вважатися актом, який затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України, а є лише службовою кореспонденцією, яка носить лише роз`яснювальний, інформаційний або рекомендаційний характер та не може спричиняти для платника податків негативних наслідків.
Так, частиною 5 статті 19 Господарського кодексу України встановлено, що незаконне втручання та перешкоджання господарській діяльності суб`єктів господарювання з боку органів державної влади, їх посадових осіб при здійсненні ними державного контролю та нагляду забороняються.
На день прийняття Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області рішення, яким ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" внесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, критерії ризиковості платників податків існували виключно у вигляді листа ДФС України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01 не затверджені нормативним актом Державної фіскальної служби України, який має бути погоджений в Міністерстві фінансів України та не зареєстрованим в Міністерстві юстиції України.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно з п.19 ч.1 ст.4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Оскільки рішення Комісії Головного управління ДФС в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом Головного управління ДФС в Дніпропетровській області №332 від 14.08.2019 року, створює негативні наслідки для позивача, в контексті п.19 ч.1 ст.4 КАС України, воно є рішенням суб`єкта владних повноважень, то суду належить перевірити його на відповідність п.п.1, 3 ч.2 ст.2 КАС України.
Отже, згідно із протоколом Головного управління ДФС в Дніпропетровській області №332 від 14.08.2019 року, Комісія Головного управління ДФС в Дніпропетровській області дійшла висновку про те, що ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" відповідає п.1.6. Критеріїв ризиковості платника податку, що містяться у листі Державної фіскальної служби України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01.
У Листі ДФС України від 07.08.2019 р. №1962/99-99-29-01-01, зокрема, зазначено: "1. Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: ... 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:
- керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";
- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);
-в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування.
Керівником позивача за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є ОСОБА_1 .
Доказів того, що зазначена особа була засновником чи директором суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років відповідачами суду не надано.
В матеріалах справи містяться податкові декларації з ПДВ ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" за липень 2019 року та серпень 2019 року, отримання яких податковим органом підтверджується квитанціями.
Інформація, яка б свідчила про проведення ризикових операцій ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ", в матеріалах справи відсутня.
Під час розгляду справи відповідачами суду не надані жодні докази які б підтверджували правомірність включення позивача до переліку ризикових підприємств.
Окрім того, відповідно до абзацу 4 Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків до протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.
Будь-яких документів, які визначені абз.4 Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків відповідачами суду також не надано.
Більш того, суд зазначає, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України.
Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 р. у справі №822/1817/18 вказав, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Також у зазначеній постанові Верховний Суд вказав, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт шостий Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
На підставі викладеного суд дійшов висновку про те, що рішення Комісії Головного управління ДФС в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 14.08.2019 року №332, не відповідає вимогам п.п.1, 3 ч.2 ст.2 КАС України, оскільки винесено необґрунтовано, з перевищенням повноважень, а також без урахування усіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення.
За положеннями ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З урахуванням наведеного, позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС в Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про внесення ТОВ "КДВ-ТРЕЙДІНГ" до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 14.08.2019 року №332, є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з положень ч.1 ст.139 КАС України, у зв`язку з чим, з Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області необхідно стягнути за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судові витрати з оплати судового збору у розмірі 3842,00грн., відповідно до квитанцій про сплату №314, 315 від 04.09.2019 року.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19 листопада 2019 року.

Суддя О.С. Луніна