Справа № 240/3201/19
Суддя: Іваненко Т.В.
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/3201/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Черняхович Ірина Едуардівна

Суддя-доповідач - Іваненко Т.В.

21 листопада 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Іваненко Т.В.

суддів: Граб Л.С. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 26 червня 2019 року (місце постановлення ухвали - м. Житомир, повний текст складено 04.07.2019) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області - Хітрича Бориса Михайловича, третя особа - Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

В березні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області - Хітрича Бориса Михайловича, третя особа - Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Хітрича Бориса Михайловича від 20.09.2017 №133/17-а про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №66/15 від 23.10.2015 на об'єкт будівництва: "Реконструкція власних нежитлових приміщень (магазину) з прибудовою під магазин продовольчих товарів та кафе орендована земельна ділянка та земельна ділянка, що знаходиться у постійному користуванні за адресою: м. Житомир, вул. 1-го Травня (Святослава Ріхтера), 64.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 26 червня 2019 року залишено без розгляду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області - Хітрича Бориса Михайловича, третя особа - Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить зазначене судове рішення скасувати та ухвалити нове про направлення справи на продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що оскаржуване рішення Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.09.2017 №133/17-а було направлене на адресу позивача 22.09.2017 року. При розгляді судом справи №296/9949/17 позивач участі не брав, з матеріалами справи не ознайомлювався. Посилання суду першої інстанції на наявний в матеріалах справи №296/9949/17 фіскальний чек вважає безпідставними, оскільки чек не є належним доказом, не засвідчений в порядку передбаченому законом.

Сторони в судове засідання не з'явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника ТОВ.

Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги та жоден з учасників справи в судове засідання не з'явився, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі п.2 ч.1 ст.311 КАС України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Реалізація порушеного чи оспорюваного права відбувається шляхом пред'явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові Верховного Суду від 17.04.2018 по справі № 815/2782/17 зазначено, день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Підставами для визнання причин пропуску строку звернення із даним позовом поважними визнаються лише обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є не тільки її дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до статі 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 ст. 123 КАС України встановлено, що, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно матеріалів справи, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21.03.2019 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" було залишено без руху. Надано позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків шляхом подання письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

08.05.2019 позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом та подав заяву про поновлення строку звернення до суду. Пропущення строку звернення до суду позивач обґрунтував тим, що оскаржуване рішення Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2017 №133/17-а було 22 вересня 2017 року було направлене на адресу позивача, що підтверджується відомостями на звороті оскаржуваного рішення, не відповідає вимогам п.п. 215 Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1242, оскільки належним доказом отримання оскаржуваного рішення може бути розписка в його отриманні або документи передбачені п.п. 2, 61, 62, 64, 80, 91, 94, 105, 106 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270. Вказав, що про оскаржуване рішення Товариство дізналось із листа Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2019 №1006-6-18/1017/19 (а.с.37-38).

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 08 травня 2019 року відкрито провадження у справі №240/3201/19 за правилами загального позовного провадження.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" подана до суду з пропуском встановленого ст. 122 КАС України шестимісячного строку.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з адміністративним позовом 15 березня 2019 року.

Предметом розгляду даної адміністративної справи є визнання протиправним та скасування рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.09.2017 №133/17-а про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №66/15 від 23.10.2015 на об'єкт будівництва: "Реконструкція власних нежитлових приміщень (магазину) з прибудовою під магазин продовольчих товарів та кафе орендована земельна ділянка та земельна ділянка, що знаходиться у постійному користуванні за адресою: м. Житомир, вул. 1-го Травня (Святослава Ріхтера), 64.

Так, положеннями ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

"Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення й застосування Конвенції (пункт 1 статті 32), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце в далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту з плином часу (п.51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; п.570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов'язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся по його захист до суду, недостатньо.

Як стверджує позивач, про оскаржуване рішення Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2017 №133/17-а, ТОВ магазин №116 "Рябінушка" дізналося з листа Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2019 №1006-6-18/1017/19, надісланого у відповідь на адвокатський запит від 20.02.2019 №13.

З матеріалів справи видно, що 13 грудня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" зверталось до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, треті особи: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання не чинним та скасування наказу від 30.10.2017 № 20-ОД (а.с.47-52). В подальшому, вказана позовна заява була передана за підсудністю до Житомирського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 16 березня 2018 року по вказаному адміністративному позову було відкрито провадження у справі №296/9949/17.

Дослідивши зміст позову від 13.12.2017 року у справі №296/9946/17 та додатків до нього, суд встановив, що підставою для прийняття наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 30.10.2017 № 20-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" було рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.09.2017 №133/17-а про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №66/15 від 23.10.2015 на об'єкт будівництва: "Реконструкція власних нежитлових приміщень (магазину) з прибудовою під магазин продовольчих товарів та кафе орендована земельна ділянка та земельна ділянка, що знаходиться у постійному користуванні за адресою: м. Житомир, вул. 1-го Травня (Святослава Ріхтера), 64, яке є предметом оскарження у даній справі (а.с.58).

Отже, при зверненні 13.12.2017 року до суду з позовом про визнання нечинним та скасування наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 30.10.2017 № 20-ОД, позивачу було відомо про наявність рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.09.2017 №133/17-а.

Крім того, з наявної в матеріалах справи заяви ТОВ магазин №116 "Рябінушка" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 25.01.2018 № 17 вбачається, що позивач просить надіслати йому копію рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.09.2017 №133/17-а "Про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки" (а.с.65).

Доводи позивача про те, що про рішення Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2017 №133/17-а ТОВ магазин №116 "Рябінушка" дізналося з листа Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області від 22.09.2019 №1006-6-18/1017/19, надісланого у відповідь на адвокатський запит від 20.02.2019 року №13, спростовуються вищевикладеними обставинами встановленими судом.

Посилання апелянта на ту обставину, що наявний в матеріалах справи фіскальний чек у справі №296/9949/17 не є належним доказом направлення позивачу копії оскаржуваного ненормативного акту, так як не засвідчений належним чином, не може свідчити про поважність пропуску строку звернення до суду, а тому така підстава не може слугувати для скасування або зміни судового рішення.

Позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також випливає із загального правила, встановленого ч. 1 ст. 77 КАС України про обов'язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Також необхідно вказати, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено саме з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства своєчасно виконувати ними процесуальні дії, передбачені КАС України.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з позицією суду першої інстанції про те, що позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду, встановлений ст.122 КАС України і вказані у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду доводи не спростовують факт пропуску строку та не підтверджують поважність пропуску такого строку.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю магазин №116 "Рябінушка" залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 26 червня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 21 листопада 2019 року.

Головуючий Іваненко Т.В.

Судді Граб Л.С. Сторчак В. Ю.