Справа № 460/3275/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду,
відкриття провадження в адміністративній справі та
призначення справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження
19 листопада 2019 року м. Рівне №460/3275/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинення певних дій, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо відмови нарахувати за період з 01.01.2014 по 02.08.2014 та виплатити згідно з статтями 50, 54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» основну державну щомісячну пенсію в розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, а також додаткову пенсію за шкоду, заподіяну здоров`ю, в розмірі 75 процентів мінімальної пенсії за віком; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити згідно з статтями 50, 54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» з урахуванням раніше виплачених сум основну державну щомісячну пенсію в розмірі восьми мінімальних пенсій за віком та додаткову пенсію за шкоду, заподіяну здоров`ю, в розмірі 75 процентів мінімальної пенсії за віком, розраховуючи з розміру мінімальної пенсії за віком, встановленого на рівні прожиткового мінімуму.
Підстави позову: пенсія передбачена статтями 50, 54 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 171 КАС України, суд встановив:
1) позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність (частина друга статті 43 КАС України);
2) представник має належні повноваження (статті 59, 60 КАС України);
3) позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу;
4) позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства (статті 19, 20, 21 КАС України);
5) позовну заяву подано з дотриманням правил підсудності (статті 25, 26 КАС України);
6) позов подано у строк, установлений законом (стаття 122 КАС України);
7) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху (частина перша статті 169 КАС України), повернення позовної заяви (частина четверта статті 169 КАС України) або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом (стаття 170 КАС України).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (частини перша, друга, шоста статті 12, статті 257, 260, 263 КАС України).
Позивач подав клопотання про витребування доказів, зокрема, інформації щодо: в якому пенсійному органі Рівненської області позивач перебував на обліку та отримував пенсію за період з 01.01.2014 по 02.08.2014; який вид пенсії отримував позивач за вищевказаний період 2014 року; в якому пенсійному органі на даний час перебуває позивач як пенсіонер.
Вирішуючи клопотання позивача про витребування доказів у справі, суд виходить з наступного.
Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Частиною першою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Частиною другою статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
У клопотанні про витребування доказів позивачем зазначено, що докази зможуть підтвердити обставини, які входять у предмет доказування.
Відповідно до статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 73 КАС України).
Відповідно до частини четвертої статті 73 КАС України, суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
За правилами статті 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суд зазначає, що предмет доказування в адміністративному судочинстві це система (сукупність) фактичних обставин, що підлягають доказуванню в адміністративній справі для її правильного вирішення; це сукупність фактів, що мають матеріально-правове значення, тобто юридичні факти, встановлення яких необхідне для винесення судом законного й обґрунтованого рішення в адміністративній справі. Це факти, з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує можливість виникнення, зміни або припинення правових відносин між їх суб`єктами. Усі юридично значущі факти, що входять до предмета доказування в адміністративній справі, утворюють фактичний склад у справі, який формується, виходячи з підстав позову і заперечень відповідача, а також із застосовуваних норм матеріального права.
Із предметом доказування тісно пов`язане інше поняття, яке також є інструментом забезпечення оцінки всебічності, повноти, об`єктивності дослідження обставин справи. Йдеться про такі межі останнього, які забезпечують повне й достовірне встановлення всіх обставин, що можуть мати значення у справі. Інакше кажучи, межі доказування це необхідна й достатня сукупність доказів.
Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову фактично є позовні вимоги.
Суд констатує, що клопотання позивача про витребування доказів не містить жодного зазначення обставин, які можуть підтвердити описані у клопотанні докази, або ж аргументів, які такі докази можуть спростувати; вказані у клопотання доводи щодо витребування документів чи інформації фактично не впливають на предмет доказування.
Відтак, правові підстави для задоволення клопотання позивача про витребування доказів відсутні.
Відповідно до частини третьої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 12, 171, 241, 243, 248, 257, 260, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Відкрити провадження в адміністративній справі №460/3275/19.
Розгляд справи провадити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).
Справа розглядатиметься одноособово суддею Недашківською К.М.
Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів залишити без задоволення.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення (отримання) копії даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву в порядку статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.
Роз`яснити відповідачу, що згідно частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина шоста статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України).
Роз`яснити учасникам справи, що за приписами частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини сьомої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Роз`яснити учасникам справи, що докази подаються безпосередньо до суду у порядку та строки, встановленні статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України.
Копії документів (письмових доказів) вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (стаття 94 Кодексу адміністративного судочинства України).
Роз`яснити сторонам по справі, що у випадку якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (частина п`ята статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.
Повідомити Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про те, що в суді наявні матеріали, які підлягають врученню суб`єкту владних повноважень як стороні, та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. У такому випадку апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Недашківська К.М.