Справа № 212/8631/19
Суддя: Козлов Ю. В.
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 212/8631/19
У Х В А Л А

19 листопада 2019 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Козлов Ю.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції національної поліції України, інспектора батальйону 2 роти 1 Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Лебедєва Артема Володимировича щодо протиправних дій працівників полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції національної поліції України, скасування постанови та стягнення матеріальної та моральної шкоди на підставі ст.ст.21,22 Конституції України, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з вище зазначеним позовом.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.10.2019 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Позивач ОСОБА_1 , 15.11.2019 року, подав заяву про роз`яснення ухвали суду від 11.10.2019, посилаючись на безпідставність вимоги судді надання доказів по справі та подав повторно позовну заяву, аналогічну первісному позову без розширення обґрунтування вимоги про стягнення з відповідачів матеріальної та моральної шкоди та вимоги звільнення його від сплати судового збору (жодна вимога не підтверджена документально).

Таким чином позивачем ОСОБА_1 в встановлений судом строк недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Крім того, суд акцентує увагу на тому кричущому факті, що в позовних заявах позивач застосовує ненормативну лексику.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.1 ст. 2 КАС України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п.1 ч.5 ст.44 КАС України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.45 КАС України).

У позовній заяві ОСОБА_1 використовує нецензурну лексику, лайливо характеризує відповідача і образливо характеризує вищий законодавчий орган держави, що саме по собі неприпустимо.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Велика Палата Верховного Суду, у справі 199/6713/14-ц переконливо зазначає, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (ст.2 КАС України).

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Суд вважає такі дії позивача виявом неповаги до суду й інших учасників процесу та констатує, що подання такої позивної заяви є зловживанням позивачем його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням адміністративного судочинства.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід повернути позивачеві в зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху та на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України і всього вищезазначеного, що стосується зловживання процесуальними правами у зв`язку з грубим порушенням засадничих норм процесуального адміністративного законодавства держави Україна.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції національної поліції України, інспектора батальйону 2 роти 1 Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Лебедєва Артема Володимировича, щодо протиправних дій працівників полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції національної поліції України, скасування постанови та стягнення матеріальної та моральної шкоди на підставі ст.ст.21,22 Конституції України - повернути позивачеві.

Ухвалу про повернення позовної заяви разом із доданими матеріалами повернути позивачу.

У разі повернення позовної заяви з підстави, визначеної пунктом 5 частини четвертої статті 169 КАС України, судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена, за правилами, встановленими ст.ст. 293-297 Кодексу адміністративного судочинства.

Суддя Ю. В. Козлов