Справа № 500/629/19
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/8974/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.

суддів Гудима Л.Я., Довгополова О.М.

з участю секретаря судового засідання Гнідець Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 09 липня 2019 року в справі №500/629/19 (головуючий суддя Мартиць О.І., час ухвалення 16:33, повне судове рішення складено 15.07.2019, м. Тернопіль) за адміністративним позовом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року відділ державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області звернувся до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просив зобов`язати відповідачів за власний рахунок демонтувати самочинне будівництво будівлі по АДРЕСА_1 .

Рішенням від 09 липня 2019 року Тернопільський окружний адміністративний суд позов задовольнив частково.

Зобов`язав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за власний рахунок демонтувати виступаючі балкони будівлі по АДРЕСА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовив.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд першої інстанції, встановивши відсутність підстав для задоволення вимоги про знесення самочинного будівництва, дійшов помилкового висновку про необхідність зобов`язати відповідачів за власний рахунок у добровільному порядку демонтувати частини будівлі по АДРЕСА_1 .

Адже в обох випадках доказуванню підлягають вчинення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

При цьому аналогічними є і засоби доказування, які можуть бути здобуті лише за наслідками проведення перевірки відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №553.

Натомість суд ухвалив рішення про зобов`язання відповідачів демонтувати виступаючі балкони будівлі по АДРЕСА_1 на підставі комісійних обстежень об`єкта незавершеного будівництва представниками Чортківської міської ради та пояснень свідка.

Крім того, необґрунтованими вважає апелянт твердження суду першої інстанції про наявність загрози для життя та здоров`я громадян внаслідок можливого обвалу виступаючих балконів.

Вказані обставини повинні бути підтверджені певними засобами доказування, а саме - висновками експертів, а не ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на викладене, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову повністю.

Чортківська міська рада подала відзив на апеляційну скаргу, в якому обґрунтовує правомірність оскарженого відповідачем рішення суду першої інстанції та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги апеляційної скарги та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача заперечив вимоги апеляційної скарги та просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд встановив та матеріалами справи підтверджується, що відділом державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області згідно виданого направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 29.01.2019 №11-13/7 та на підставі доручення Чортківського міського голови від 04.02.2019 №4 було здійснено виїзд на об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки дотримання норм законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

За результатами здійснених виїздів на вказаний об`єкт в період з 04.02.2019 по 15.02.2019 було складено акт про відсутність замовників будівництва, доповідну записку від 15.02.2019 №11-17/1.

22 лютого 2019 року на підставі розпорядження Чортківського міського голови від 18 лютого 2019 року №45-од здійснено комісійний виїзд на об`єкт будівництва для обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 , за результатами якого складено акт обстеження і прийнято рішення провести повторне комісійне обстеження 04 березня 2019 року, а також направити повторне повідомлення замовнику з проханням прибути на об`єкт будівництва для проведення повторного обстеження.

04 березня 2019 року було проведено повторне комісійне обстеження, за результатами якого складено акт обстеження, яким встановлено наступне:

1) по АДРЕСА_1 знаходиться незавершене будівництво, яке є триповерховим та зблокованим до житлового будинку, який знаходиться за ним;

2) перший поверх вищезазначеного незавершеного будівництва захаращений зрізаними гілками дерев, дошками та іншим будівельним сміттям, тобто утворилося своєрідне сміттєзвалище;

3) на третьому поверсі розташовані дерев`яні підпори, які слугують підпорами для бетонних плит та становлять загрозу обвалу на людей, оскільки бетонні плити та балки виступають на тротуар;

4) прибувши на місце проведення обстеження, до комісії з письмовими поясненнями звернулася сусідка замовників будівництва, яка вказала, що стіна її будинку, яка є суміжною з прибудовою відповідачів, потребує ремонту, тому що добудова є вищою та внаслідок цього в її квартиру постійно затікає вода, що призводить до руйнування квартири, а також виникає постійна необхідність ремонту. На неодноразові звернення ОСОБА_3 з цього приводу ОСОБА_1 не реагує, а ОСОБА_2 взагалі не має. Просила звернути увагу на те, що дане будівництво почалося у 2007 році і по даний час є незавершеним.

З метою досудового врегулювання спору позивач звертався до відповідачів з повідомленням про необхідність здійснення перебудови об`єкта будівництва, який знаходиться по АДРЕСА_1 , про що свідчать листи від 04.03.2019 за №№11-14/16 і 11014/17, однак останні не зреагували, що стало підставою для звернення до суду з адміністративним позовом.

Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції керувався тим, що реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 здійснена з можливим порушенням норм у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак застосування до відповідачів зобов`язання за власний рахунок демонтувати самочинне будівництво вказаної будівлі є передчасним та не співмірним заходом, адже позивачем не використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винних осіб до відповідальності.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2017 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553). Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI, пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва (ст.41 Закону №3038-VI).

Частиною третьою статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю визначені й у п.11 Порядку №553.

Пунктом 16 вказаного вище нормативно-правового акта встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Отже, наведеними вище нормами чітко регламентовано порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, послідовність дій уповноважених осіб контролюючого органу та повноваження.

Відтак, саме здобуті за результатами проведеної перевірки, з дотриманням вказаного вище Порядку докази, можуть підтверджувати порушення особою норм законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проте матеріалами справи підтверджується, що позивач не дотримався передбаченої вище процедури проведення перевірки, матеріали справи не містять акта перевірки дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; протоколу про вчинення адміністративного правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Натомість обов`язковою передумовою для звернення контролюючого органу до суду з вимогою про знесення (демонтаж) самочинного будівництва на підставі ст. 38 Закону №3038-VI є наявність припису про усунення порушень з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Вказане відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в постанові від 22.04.2019 у справі №369/3043/17.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з апелянтом, що належних, допустимих і достатніх доказів порушення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва об`єкта по АДРЕСА_1 позивачем суду не надано.

Щодо зобов`язання відповідачів за власний рахунок демонтувати виступаючі балкони будівлі по АДРЕСА_1 з мотивів загрози для життя та здоров`я громадян через можливість обвалу будівельних матеріалів, а також дерев`яних балок, що слугують опорою для плит перекриття, колегія суддів зазначає наступне.

Доказами, що послужили підставою для задоволення позову частково, суд першої інстанції взяв до уваги пояснення свідка ОСОБА_4 - начальника відділу містобудування, архітектури та капітального будівництва Чортківської міської ради - члена комісії для обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 , а також акт комісійного обстеження від 04.03.2019.

Проте за правилами ч.2 ст. 74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1 ст. 75 КАС України), а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

До того ж, згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до п.п.6.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5), серед завдань будівельно-технічної експертизи є, в тому числі, визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Серед переліку питань, визначеного п.5.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, питання технічного стану будівель та споруд, їх аварійності, наявності пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна, створення будь-яких загроз у використанні будівель, а також надання рекомендацій щодо проведення робіт, необхідних для усунення пошкоджень, потребує саме спеціальних знань та входить до компетенції експерта у будівельній сфері.

З огляду на зазначене, встановлення обставин щодо реконструкції житлового будинку та становлення загроз для життя та здоров`я громадян, можливість обвалу будівельних матеріалів повинні бути підтверджені певними засобами доказування, зокрема, висновками експертів.

У матеріалах справи відсутні будь-які належні і достатні докази, які б підтверджували факт загрози для життя та здоров`я громадян, а тому зазначені висновки суду, на переконання колегії суддів, суперечать ст. 242 КАС України.

Крім того, пояснення свідка ОСОБА_4 , начальника відділу містобудування, архітектури та капітального будівництва Чортківської міської ради - члена комісії для обстеженого незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 , який не є експертом та не володіє спеціальними знаннями в розумінні вимог ст.ст. 102-103 КАС України та Закону України «Про судову експертизу», є неналежними засобами доказування і не можуть підміняти собою висновок експерта.

Враховуючи наведені обставини справи та норми законодавства, порушення процедури проведення державного архітектурно-будівельного контролю та відсутність належних й допустимих доказів вчинення відповідачами порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, колегія суддів дійшла переконання про відсутність підстав як для повного, так і для часткового задоволення позовних вимог.

Суд першої інстанції не звернув на вказані обставини належної уваги, не дослідив їх належним чином та не надав їм відповідної правової оцінки, а тому дійшов помилкового висновку щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову.

В силу приписів ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для вирішення справи, та неправильне застосування норм матеріального права, а тому вважає правильним скасувати судове рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову повністю.

Керуючись ст. ст. 243, 310, 315, 317, 321, 322 , 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 09 липня 2019 року в справі №500/629/19 та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні адміністративного позову повністю.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Чортківської міської ради Тернопільської області (вул. Шевченка, 21, м. Чортків, Тернопільська область, 48501) судові витрати у розмірі 2 881 (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна) грн 50 коп. сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов
Повне судове рішення складено 19.11.2019.