Справа № 640/17896/19
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 листопада 2019 року № 640/17896/19

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015»

до Головного управління ДФС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування рішень

Суддя - Вовк П.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» (далі також - ТОВ «Легіон 2015», позивач) до Головного управління ДФС у м. Києві (далі також - ГУ ДФС у м. Києві, відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 05 вересня 2019 року № , № та № .

Ухвалою суду від 24 вересня 2019 року було відкрито провадження в даній справі та вирішено, у зв`язку з її належністю до категорії справ незначної складності у відповідності до вимог п. 10 ч. 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), враховуючи вимог ч.ч. 1-2 статті 257 КАС України, здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність обставин порушення ним вимог законодавства, які були встановлені відповідачем, у зв`язку з чим було прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

На адресу суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, в якому він просить відмовити в задоволенні заявлених ТОВ «Легіон 2015» позовних вимог з огляду на відповідність вимогам законодавства дій щодо проведення перевірки позивача та рішень, прийнятих за результатами її здійснення.

Аргументи, покладені в основу вказаного відзиву, були заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив ГУ ДФС у м. Києві.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, ГУ ДФС у м. Києві на підставі направлень від 01 серпня 2019 року № 6520/26-15-14-09-01, № 6521/26-15-14-09-01 та на підставі наказу ГУ ДФС у м. Києві від 30 липня 2019 року № 10824 «Про проведення фактичних перевірок» проведено фактичну перевірку магазину ТОВ «ЛЕГІОН 2015», за адресою: місто Київ, вулиця Бориспільська, 32А.

Перевіркою встановлено, що на момент проведення перевірки в господарській одиниці здійснювалася торгівля продуктами харчування, алкогольними напоями, тютюновими виробами за готівковий та безготівковий розрахунок із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій належним чином зареєстрованих, опломбованих та переведених у фіскальний режим роботи.

Відповідно до інформації, наявної в базах ДФС, перевіркою встановлено, що підприємством здійснювалася торгівля алкогольними напоями, а саме: горілка «Medoff Класик» за ціною 67, 70 грн. по чеку продажу № 86267 від 03 листопада 2018 року (23:00:04) по РРО фіскальний номер , заводський номер КС 00006094 в порушення Рішення Київської міської Ради від 27 вересня 2018 року № 529/5593 «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві».

Крім того, суб`єктом господарювання не забезпечено передачу до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій фіскальний № , заводський № КС 00008368 в період з 01 серпня 2019 року 13 год. 43 хв. по 01 серпня 2019 року 14 год. 31 хв.

Також, до перевірки не надано книги обліку розрахункових операцій для використання для використання з реєстраторами розрахункових операцій фіскальний №, фіскальний № , фіскальний № .

Зазначені порушення були зафіксовані в акті фактичної перевірки від 09 серпня 2019 року.

На підставі висновків, викладених в акті фактичної перевірки, податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 05 вересня 2019 року № , яким до TOB «ЛЕГІОН 2015» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 6 800, 00 грн., податкове повідомлення-рішення від 05 вересня 2019 року №, яким до TOB «ЛЕГІОН 2015» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 170, 00 грн., та податкове повідомлення- рішення від 05 вересня 2019 року № , яким до TOB «ЛЕГІОН 2015» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 510, 00 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Частиною 9 статті 153 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» передбачено, що сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

Так, відповідно до Рішення Київської міської Ради від 27 вересня 2018 року №1529/5593 «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві», суб`єктам господарювання, які зареєстровані в установленому порядку, та суб`єктам господарювання, які мають ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, отриману згідно з вимогами законодавства України, обмежити торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими в м. Києві у стаціонарних об`єктах торгівлі, малих архітектурних формах та тимчасових спорудах торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, окрім закладів ресторанного господарства (кафе, бари, заклади громадського харчування, ресторани тощо) на території м. Києва шляхом заборони їх реалізації з 23:00 до 10:00 години.

Разом з тим, згідно чеку продажу № 86267 від 03 листопада 2018 року по РРО фіскальний номер заводський номер КС 00006094, зафіксовано час друкування чеку о 23:00:04 год.

Водночас, суд при вирішенні справи враховує. що згідно з Розділом 1 Наказу від 25 грудня 1998 року № 851 «Про затвердження Рекомендацій по вибору та застосуванню технічних засобів штрихового кодування на підприємствах сфери торгівлі» передбачено, що розрахунки за придбані товари здійснюються у вузлах розрахунків, в яких встановлені електронні контрольно-касові апарати (ЕККА). До ЕККА підключаються ручні або стаціонарні сканери. Інформація про товар зчитується сканером з етикетки з штрихкодовою позначкою і передається в касовий апарат, в якому автоматично формуються дані, необхідні для друку чека, а на табло висвітлюється ціна товару.

Відповідно до Додатку до вказаних Рекомендацій «Основні технічні характеристики засобів штрихового кодування» в пп. 1.4. «Стаціонарні лазерні сканери» п. 1.4.1. «Типові технічні характеристики багатоплощинних лазерних сканерів» Розділу 1 «Технічні засоби зчитування штрихових кодів» передбачена швидкість автоматичного сканування, скан./сек. - 1350 - 3600.

Таким чином, обставина здійснення друку чеку о 23:00:04 год. не є свідченням порушення рішення Київської міської Ради від 27 вересня 2018 року № 1529/5593, оскільки наведені вище положення допускають наявність певного проміжку часу між фактичним здійсненням операції з реалізації алкогольного виробу та друкуванням відповідного чеку. Більше того, на думку суду, такий незначний проміжок часу, який був в даному випадку витрачений на скасування товару та друкування чеку, свідчить про те, що процес реалізації алкогольного виробу був розпочатий та фактично завершений у рамках, визначених рішенням Київської міської Ради від 27 вересня 2018 року №1529/5593.

Щодо встановленого порушення в частині не забезпечення позивачем передачі до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій, суд зазначає наступне.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відповідно до п. 7 ч. 1 статті 3 вказаного Закону, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: подавати до органів доходів і зборів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.

Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти) повинні подавати до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Порядок передачі інформації до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється органом доходів і зборів на базі технології, розробленої Національним банком України та погодженої центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Так, наказом Міністерства фінансів України від 08 жовтня 2012 року № 1057 затверджено Вимоги щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних (далі - Вимоги №1057) та Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби (далі - Порядок № 1057).

Згідно з п. 3.1.2 Вимог № 1057, РРО з модемом повинен забезпечувати:

- автоматичну із заданою сервером обробки інформації періодичністю передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації за протоколом передачі інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);

- на запит органів ДПС України передачу інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);

- захист контрольно-звітної інформації від підміни, модифікації та перегляду під час передачі засобами МБ SAM;

- збереження у контрольній стрічці дати та часу передачі контрольно-звітної інформації до сервера;

- прийняття та збереження у контрольній стрічці повідомлення від сервера обробки інформації про отримання контрольно-звітної інформації, дати та часу прийняття цього повідомлення сервером;

- проведення персоналізації МБ SAM, вбудованого в РРО або модем;

- проведення персоналізації РРО, друкування даних для підтвердження виконання процедури персоналізації;

- повторну передачу контрольно-звітної інформації у разі, якщо отримане від сервера повідомлення буде містити таку вимогу;

- накопичення контрольно-звітної інформації у разі неможливості передачі її через порушення зв`язку із сервером обробки інформації з будь-яких причин та автоматичну передачу накопиченої інформації до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку;

- індикацію справного та несправного стану модема та каналу передачі інформації;

- блокування проведення розрахункових операцій у разі:

- технічної несправності модема, який до нього приєднаний, за винятком несправності каналу передачі інформації (тільки для РРО з КСЕФ);

- неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації протягом 72 годин;

- переповнення у модемі пам`яті для накопичення збереження контрольно-звітної інформації (тільки для РРО, що друкують паперову контрольну стрічку).

Порядком № 1057 встановлюється механізм передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби для суб`єктів господарювання, що використовують РРО.

Відповідно до пункту 9.2 Порядку № 1057, для РРО з КСЕФ порядок передачі даних є таким: процесор РРО вибирає з носія КСЕФ ті ПД РРО, які підлягають передачі; отриманий набір даних засобами МБ SAM захищається від підміни, модифікації та перегляду; модем встановлює з`єднання з інформаційним еквайєром та передає захищений за допомогою МБ SAM набір даних; інформаційний еквайєр перевіряє засобами НСМЕП цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від СОД РРО; інформаційний еквайєр надсилає РРО підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних; РРО приймає підтвердження та зберігає його у носії КСЕФ; у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації у базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає до РРО код помилки. Залежно від коду помилки РРО повторює спробу передачі негайно або через визначений час згідно з регламентом передачі даних.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», фіскальні функції - здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довготермінове зберігання у фіскальній пам`яті, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Наведеним підтверджується позиція позивача про те, що передача електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків здійснюється РРО автоматично, систематично, із захистом контрольно-звітної інформації від підміни.

Висновки контролюючого органу про порушення позивачем п. 7 ч. 1 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» ґрунтується на обставині не подання до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані, а саме фіскальний № , заводський № КС 00008368 в період з 01 серпня 2019 року 13год. 43 хв. по 01 серпня 2019 року 14 год. 31 хв.

Як вбачається з матеріалів справи, TOB «ЛЕГІОН 2015» використовує РРО з КСЕФ із вбудованими модемами, за допомогою яких здійснюється автоматична передача контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу. Так, наявний у матеріалах справи документ з КСЕФ за 01 серпня 2019 року (т. 1, а.с. 30) підтверджує періодичне (кожні 15 хвилин) направлення контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у випадку неможливості передачі контрольно- звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу з будь-яких причин, у відповідності до Порядку № 1057, передбачене накопичення такої інформації та автоматичної її передачі до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку. Тобто, у разі збоїв у роботі РРО, порушення зв`язку з сервером, в РРО закладено функцію автоматичного передавання таких даних після відновлення зв`язку.

Крім цього, у випадку не передавання контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу протягом 72 годин проведення розрахункових операцій блокується автоматично.

Доказів щодо технічної несправності РРО в разі блокування проведення розрахункових операцій і як наслідок неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу відповідачем суду не надано.

Отже, враховуючи викладене, ТОВ «ЛЕГІОН 2015» в повному обсязі забезпечило передачу до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій, так як передача відбувається автоматично, а тому безпідставною є протилежна позиція відповідача.

Щодо доводів контролюючого органу про те, що до перевірки не надані книги обліку розрахункових операцій для використання з реєстраторами розрахункових операцій фіскальний № , № , №, суд зазначає наступне.

Пунктом 5.1.4 Методичних рекомендацій щодо оформлення матеріалів документальних перевірок податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, та документування виявлених порушень, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 01 червня 2017 року № 396 «Про затвердження Зразка форми акта (довідки) документальної планової/позапланової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, та Методичних рекомендацій щодо оформлення матеріалів документальних перевірок» (далі - Методичні рекомендації) передбачається, що у разі відсутності первинних документів, документів податкового або бухгалтерського обліку, інших документів, що підтверджують факт порушення, або у разі ненадання їх для перевірки необхідно зазначити перелік цих документів із зазначенням причин їх відсутності, вказати реквізити повідомлення надісланого платником податків контролюючому органу про втрату документів (у разі його надсилання), іншу наявну інформацію.

Відповідно до п. 85.2 статті 85 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Пунктом 85.4 статті 85 Податкового кодексу України передбачається, що при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

У разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис (пункт 85.6 статті 85 Податкового кодексу України).

Разом з тим, в акті перевірки позивача посадовими особами контролюючого органу зазначено, що до перевірки не надані попередні використані книги обліку розрахункових операцій: фіскальний № , № , № .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 статті 74 КАС України).

Разом з тим, на виконання наведених положень відповідачем не було надано суду акту у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати - належного документу, який би мав засвідчити обставини ненадання позивачем при перевірці витребуваних у нього контролюючим органом документів.

З огляду на все зазначене, висновки про факти, викладені в акті фактичної перевірки позивача від 09 серпня 2019 року не знайшли свого підтвердження за наслідком розгляду справи, а тому оскаржувані податкові повідомлення-рішення, які на них ґрунтуються, підлягають скасуванню в судовому порядку.

Відповідно до статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані рішення не відповідають наведеним у ч. 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» (04053, місто Київ, вулиця Артема, 49; ) до Головного управління ДФС у м. Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19; ) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 05 вересня 2019 року № , № та №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Легіон 2015» понесені останнім судові витрати у розмірі 1 921, 00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду, відповідно до ч. 1 статті 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону №2147-VIII, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.В. Вовк