Справа № 420/1003/19
Суддя: Шенцева О. П.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/321/19
Справа № 420/1003/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Шенцевої О.П.

за участі секретарі - Соболевої О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Одеської міської ради, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанов про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, винесеної виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. за № 402/17 від 23.08.2017 року по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 передбачене частиною 5 статті 96 КУпАП; визнання протиправною та скасування постанови, винесеної виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. за № 516/17 від 26.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , передбачене частиною 1 статті 188-42 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначила, що 07.02.2019 року поштою отримала конверт, що містив Вимогу державного виконавця ОСОБА_2 . Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеса Головного територіального управління юстиції в Одеський області. З матеріалів виконавчого провадження вона дізналася про те, що постановою, винесеною виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. за № 402/17 від 23.08.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 гривень. Стало також відомо, що постановою, винесеною виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. за № 516/17 від 26.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, також визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 гривень.

ОСОБА_1 не була присутня під час розгляду вищевказаних адміністративних справ.

Позивач вважає, що вищевказані постанови є протиправними, прийнятими з порушенням діючого законодавства.

Від відповідача надійшов відзив на позов, згідно з яким відповідач заперечував проти заявлених позовних вимог, вважає позивача винним у вчиненні адміністративних правопорушень, а оскаржувані постанови такими, що не підлягають скасуванню. У відзиві на позовну заяву відповідач наполягає, що перевірки об`єкту позивача та складання відповідних документів відбувалося у повної відповідності до норм діючого законодавства. Скоєння позивачем адміністративних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 96 КУпАП та частиною 1 статті 188-42 КУпАП підтверджене складеними актами та протоколами, які надані з відзивом.

У судове засідання з`явились представники сторін.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою, винесеною виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. за № 402/17 від 23.08.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 гривень, а постановою, винесеною виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. за № 516/17 від 26.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 гривень.

Постанову 402/17 від 23.08.2017 року прийнято за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі: акту за № 000738 від 11.08.2017 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 ; та протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП.

Було також складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з терміном усунення виявлених порушень до 11.10.2017 року.

Судом встановлено, що зазначена трикімнатна квартира загальною площею 68.5 кв. м. належить ОСОБА_3 (2/4 частини), ОСОБА_4 (1/4 частина) і ОСОБА_1 (1/4 частина) на підставі Свідоцтва на право власності №3044 від 05.09.1994 року. Планувальна схема приміщень відображена в техпаспорті, виготовленому КП "ОМБТІ та РОН" від 07.07.2005 року.

ОСОБА_1 пояснила у позові, що вона не є єдиною власницею квартири АДРЕСА_2 , ѕ частки квартири належать ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які мешкають в ній та дбають про фізичний стан квартири. Позивачка не мешкає в квартирі, ніколи не проводила ні ремонтів, ані реконструкцій останньої, нічого не знає про збільшення площі квартири за рахунок розширення балкону та про те, хто з мешканців це проводив (чи взагалі проводилася ця процедура). Тому себе не вважає винною у порушенні законодавства в сфері містобудівництва, не розуміє чому саме її, а не когось з інших співвласників квартири (чи виконавців будівельних робіт) притягнуто до адміністративної відповідальності.

Суд встановив, що ОСОБА_1 дійсно з травня 1992 року зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

В постанові № 516/17 від 26.10.2017 року йдеться мова про те, що Управлінням архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради, відносно ОСОБА_1 було складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , за № 000738 від 11.08.2017 року, складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до частини 5 статті 96 КУпАП та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з терміном усунення виявлених порушень до 11.10.2017 року.

Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, була відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

Виконуючий обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К зробив висновок, що ОСОБА_1 порушила абзац 3 пункту 14 Постанови КМУ "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю" за № 533 від 23.05.2011 року (невиконання припису про усунення порушень законодавства в сфері містобудівництва), що відповідальність за встановлене правопорушення передбачена частиною 1 статті 188-42 КУпАП (з застосуванням накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 гривень).

В статтях 9 - 11 КУпАП значиться, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 не є замовником реконструкції квартири, ані виконавцем будівельних робіт, мешкаючи в іншому житлі і не знаючи про цю реконструкцію та перевірки органами ДАБК, а тому у діях (бездіяльності) позивача не міститься склад адміністративного порушення в сфері містобудівної діяльності - об`єктивна та суб`єктивна сторона правопорушення відсутні.

Судом також встановлено, що винесення постанов 402/17 від 23.08.2017 року та № 516/17 від 26.10.2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 грунтовалося на виїзній перевірці інспекторами ДАБК, що була проведена з порушеннями "Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю", затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, де в пунктах 5-9, 12, 13, 16-19, 21, 22 йдеться мова про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

З тексту оскаржуваної постанови 402/17 від 23.08.2017 року не вбачається однозначно, чи була перевірка плановою, чи - позаплановою (вона базується на акті № 000738 від 11.8.2017 року, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу ).

У разі проведення планової перевірки посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю повинні повідомити власників квартири за 10 днів до її проведення, не повідомлення є порушенням пункту 12 "Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю".

ОСОБА_1 не була присутня під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (перевірки), за результатами перевірки не отримувала та не ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; а тому була позбавлена права подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, що є порушенням пункту 13 "Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю".

Позивачка також не отримувала перший примірник постанови про накладення штрафу, що є порушенням пункту 22 "Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю".

В статтях 251, 268, 278, 280, 285, 289 КУпАП значиться, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, в тому числі, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Судом встановлено, що при винесенні постанов 402/17 від 23.08.2017 року та № 516/17 від 26.10.2017 року посадовими особами Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради були порушені права ОСОБА_1 , пов`язані з позбавленням її права бути присутньої при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всупереч статті 268 КУпАП.

Посадові особи Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради (всупереч статті 280 КУпАП) при розгляді справ про адміністративні правопорушення не з`ясувати чи були вчинені адміністративні правопорушення ОСОБА_1 та чи винна вона в їх вчиненні, не дослідили всі види доказів (в тому числі не отримали пояснення ОСОБА_1 , не дали оцінку тому факту, що у квартири АДРЕСА_2 співвласники і ѕ частки квартири належать ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) і тому зробили помилкові висновки про її винність, та незаконно притягнули позивачку до адміністративної відповідальності.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання підготовчих робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні осіб; виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів,що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Таким чином, санкції за порушення норм зазначеної статті можуть бути застосовані виключно до замовників будівництва, або до осіб, які виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Згідно з частиною 2 статті 162 КАСУ, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб`єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Виходячи з меж заявлених позивачем вимог, системного аналізу чинного законодавства України, та матеріалів справи, суд вважає, що ОСОБА_1 правомірно вимагає задоволення своїх позовних вимог, вимоги позивача є обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи, та підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 5 КАСУ кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог частини 2 статті 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог статті 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (стаття 280 КУпАП).

Відповідно частини 2 статті 2 КАСУ, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

У Конституції України Україну проголошено демократичною, соціальною, правовою державою (стаття 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов`язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

У відповідності до частини 2 статті 77 КАСУ в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачами не надано суду належних допустимих доказів та не спростовано твердження позивача.

З огляду на наведене суд приходить до переконливого висновку про те, що підстав для винесення постанов та притягнення позивача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у відповідачів не було.

Частиною 3 статті 286 КАСУ встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

У відповідності до частини 3 статті 242 КАСУ, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку, щодо необхідності частково задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними, а також такими, що знайшли своє підтвердження у судовому засіданні.

Суд відмовляє у задоволенні вимог про визнання постанов протиправним, так як ці вимоги недоведені позивачем, а тому задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 19, 63 Конституції України, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" , статтями 2-14, 19, 20, 22, 72-77, 118, 192, 194, 241-246, 250, 268-272, 286 КАС України, статтями 9 - 11, 247, 251, 268, 278, 280, 285, 289 КУпАП, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанов про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Скасувати постанову, винесену виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєвим О.Р. за № 402/17 від 23.08.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 96 КУпАП.

Скасувати постанову, винесену виконуючим обов`язки начальника Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. за № 516/17 від 26.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 188-42 КУпАП.

Стягнути з Управління архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768.4 гривень.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя

12.11.2019