Справа № 580/1638/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2019-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1638/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

18 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Горяйнов А.М., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЦ Ринковий» до Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області та Державної фіскальної служби України, за участю третьої особи - Черкаської обласної спілки споживчих товариств, про скасування рішень та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДФС у Черкаській області вдруге 21 жовтня 2019 року направило до суду засобами поштового зв`язку апеляційну скаргу на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року було прийняте у відкритому судовому засіданні. Повний текст рішення суду складений 09 серпня 2019 року.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

У апеляційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що Головне управління ДФС у Черкаській області у межах встановленого законом строку зверталася до суду із апеляційною скаргою, яку було повернуто з підстав ненадання документа про сплату судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що Головне управління ДФС у Черкаській області 05 вересня 2019 року подало до суду апеляційну скаргу на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року.

Ухвалою суду від 16 вересня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху з підстав ненадання документа по сплату судового збору в розмірі 14407 грн 50 коп.

Відповідач у встановлений строк не усунув зазначений недолік апеляційної скарги, у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків було відмовлено, у зв`язку з чим ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року апеляційну скаргу було повернуто скаржнику.

Головне управління ДФС у Черкаській області 21 жовтня 2019 року повторно направило до суду апеляційну скаргу на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року разом документом про сплату судового збору. В апеляційній скарзі також міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач зазначає, що повторна апеляційна скарга була подана до суду невідкладно після отримання скаржником ухвали суду від 18 жовтня 2019 року про повернення апеляційної скарги.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Перевіряючи обґрунтованість доводів клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження враховую, що саме по собі звернення до суду в межах встановленого строку із апеляційною скаргою, яка була повернута судом, не є достатньою і безумовною підставою для визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження при зверненні з повторною апеляційною скаргою до закінчення річного строку.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не є перешкодою для повторного апеляційного оскарження судового рішення за умови усунення підстав, які зумовили її повернення та за наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Наявність об`єктивних перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження у разі невідкладного звернення до суду з повторною апеляційною скаргою після усунення таких перешкод.

Скаржник зазначає, що був позбавлений можливості сплатити судовий збір у встановлений в ухвалі від 16 вересня 2019 року строк. Однак, не зазначає підстав, які перешкоджали йому здійснити сплату судового збору.

Надаючи оцінку доводам податкового органу, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19 квітня 2018 року у справі № 815/3029/17 щодо умов, за яких причини пропуску строку апеляційного оскарження можуть вважатися поважними. У вказаній постанові зазначено, що належними доказами поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження, є докази, які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій податкового органу, спрямованих на отримання достатнього для сплати судового збору фінансування з Державного бюджету України, які б свідчили, що податковий орган дійсно бажає реалізувати своє право на касаційне оскарження у даній справі у найкоротші строки. Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи зміст доводів щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження, вважаю, що скаржник повинен був надати суду письмові докази, які підтверджують відсутність коштів на рахунку Головного управління ДФС у Черкаській області починаючи з дати подання апеляційної скарги вперше (05 вересня 2019 року) по день, що передує проведенню платіжного доручення № 233 від 16 жовтня 2019 року, наприклад виписку з рахунку.

Разом з тим, до апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач не приєднав зазначених доказів. У матеріалах справи такі докази також відсутні.

Також звертаю увагу на те, що вперше апеляційна скарга була подана до суду 05 вересня 2019 року, строк усунення її недоліків сплинув 30 вересня 2019 року. Ухвалою суду від 16 вересня 2019 року відповідачу був наданий максимальний строк, передбачений ч. 2 ст. 169, ч. 2 ст. 298 КАС України, для виконання її вимог.

Обґрунтованих доводів, які б давали підстави вважати, що строк з 05 вересня 2019 року по 30 вересня 2019 року був недостатнім для виконання процедур, визначених Порядком казначейського обслуговування місцевих бюджетів, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 23 серпня 2012 року № 938, для сплати судового збору - скаржник не надав.

Таким чином, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованим, а причини пропуску такого строку - неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене приходжу до висновку про те, що апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Черкаській області слід залишити без руху та надати скаржнику час для підготовки заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку апеляційного оскарження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 169, 293, 295, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЦ Ринковий» до Головного управління Державної фіскальної служби в Черкаській області, та Державної фіскальної служби України, за участю третьої особи - Черкаської обласної спілки споживчих товариств, про скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Державної фіскальної служби у Черкаській області строк для усунення вказаних недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя А.М. Горяйнов