Справа № 520/12287/19
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2019 р. Справа № 520/12287/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до уповноваженої особи Державної організації "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" на ліквідацію ПАТ "Банк Михайлівський" Волкова Олександра Юрійовича, третя особа: Публічне акціонерне товариство "Банк Михайлівський" про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся 15.11.2019 року до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати Державну організацію "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" (6) представником якого є юридична особа ОСОБА_2 відшкодувати ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) суму вкладу у розмірі 30 000 (тридцять тисяч) гривень за договором № 980-032-00216963 від 06.04.2016 року на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо відшкодування фізичним особам шкоди, завданої зловживаннями у сфері банківських та інших фінансових послуг".

Згідно з ч. 8 ст. 171 КАС України зазначено, що питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

При цьому, частиною 3 статті 6 Закону України Про судовий збір передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Як вбачається зі змісту позовної вимоги, предметом позову у даній справі є вимоги немайнового характеру, а отже сума судового збору становить 768,40 грн..

Однак, позивач не надав до суду доказів сплати судового збору, що підтверджується переліком додатків до адміністративного позову.

Разом з цим, як підставу для звільнення позивача від сплати судового збору останній послався у позові на пункт 3 статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів".

Розглянувши заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

Частина 3 статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачає, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Відповідно до пункту 22 статті 1 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Поряд з цим, з матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позивач не є споживачем в розумінні приписів вищенаведеної норми законодавства. Він є вкладником банківської установи.

Крім того, позивач не відноситься до переліку осіб, звільнених від сплати судового збору, передбаченого статтею 5 Закону України "Про судовий збір".

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Також, суд зазначає, що приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою вказаної статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивач просить суд зобов`язати Державну організацію "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" (6) представником якого є юридична особа ОСОБА_2 відшкодувати ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) суму вкладу у розмірі 30 000 (тридцять тисяч) гривень за договором № 980-032-00216963 від 06.04.2016 року на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо відшкодування фізичним особам шкоди, завданої зловживаннями у сфері банківських та інших фінансових послуг".

В позовній заяві позивачем зазначено, що між ОСОБА_1 та небанківською фінансовою установою - Інвестиційно-розрахунковим центром через ПАТ "Банк Михайлівський" укладено Договорів №980-032-00216963 від 06.04.2016 року згідно з умовами якого небанківською фінансовою установою - Інвестиційно-розрахунковим центром залучено від ОСОБА_3 Ілліча кошти у розмірі 30000 грн. Вказано, що на підставі рішення Національного банку України від 23.05.2016 року №14/БТ "Про віднесення ПАТ "Банк Михайлівський" до категорії неплатоспроможних виконавчою дирекцією Фонду прийнято рішення від 23.05.2016 року № 812 "Про запровадження тимчасової адміністрації у ПАТ "Банк Михайлівський" та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку. Отже, ліквідацію банку було розпочато з 13.07.2016 року. Зазначено, що ПАТ "Банк Михайлівський" не було проінформовано ОСОБА_1 про непоширення на такі кошти гарантій, передбачених Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

Таким чином, спірні правовідносини виникли у 2016 році. Тобто, позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав у 2016 році.

З даним адміністративним позовом до Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 звернувся 15.11.2019 року, про що свідчить відтиск штампу вхідної кореспонденції на позовній заяві.

Отже, позивач звернувся з даним позовом поза межами шестимісячного строку звернення з позовом до адміністративного суду визначеного ст. 122 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем до суду не надано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до уповноваженої особи Державної організації "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" на ліквідацію ПАТ "Банк Михайлівський" Волкова Олександра Юрійовича, третя особа: Публічне акціонерне товариство "Банк Михайлівський" про зобов`язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 768,40 грн., на наступні реквізити: Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA6084012, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до уповноваженої особи Державної організації "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" на ліквідацію ПАТ "Банк Михайлівський" Волкова Олександра Юрійовича, третя особа: Публічне акціонерне товариство "Банк Михайлівський" про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю. О. Супрун