Справа № 520/8579/19
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 р. № 520/8579/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Заічко О.В.

при секретареві судового засідання - Мараєвій О.В.,

за участі: представника позивача - Брайко-Попельнюк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення коштів ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд ( з урахуванням заяви про виправлення описки у прохальній частині позову): визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 11.06.2019 року № UA807000/2019/002327/2 про коригування митної вартості товарів; стягнути з відповідача на користь позивача кошти у розмірі 37627,54 грн.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що спірне рішення про коригування митної вартості товарів є незаконним та необґрунтованим, адже позивачем надано всі підтверджуючі вартість введеного на митну територію України автомобіля документи, за ціною договору.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позов, просив його задовольнити з наведених у ньому обставин.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, надав відзив на позов, в якому

заперечував проти позову, просив у задоволенні заявлених вимог відмовити з огляду того, що надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Представником позивача надано відповідь на відзив в якому зазначено, що коригування митної вартості автомобілю є неправомірним, через допущені помилки при визначенні його вартості за системою SCHWACKE.

Представником відповідача надано заперечення на відповідь на відзив, де зазначено, що доводами позивача, викладеними у відповіді на відзив, жодним чином не спростовуються сумніви митниці у правильності визначення декларантом митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту)) та не обґрунтовуються відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, виявлені під час митного контролю. Придбання позивачем автомобіля здійснено у фірми Swiss-Prospect-Auto, а не у фізичної особи. Тому, фірма мала виписати покупцю квитанцію про оплату або інший документ на підтвердження отримання готівкових коштів від покупця. Вищевказаним підтверджується, що до митниці разом з ЕМД не було подано усі документи, передбачені ч.2 ст.53 МКУ.

Суд, на підставі ст. 205 КАС України, вважає можливим розглянути справу без участі представника відповідача.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

10.06.2019 до митного поста «Харків-автомобільний» Харківської митниці ДФС особою, уповноваженою на декларування, ОСОБА_2 була подана до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація №UA807190/2019/014105 (далі - ЕМД) на товар "Автомобіль легковий для перевезення людей, був у використанні: марка - Skoda, модель - Octavia 2.0 TDI - 1шт., кузов (VIN) - НОМЕР_1 , тип двигуна - дизельний, V-1968см3, потужність - 110кВт, евро 5, номер двигуна - немає даних, загальна кількість місць для сидіння, включаючи місце водія - 5, календарний рік виготовлення - 2014, модельний рік виготовлення - 2014, кузов - універсал, колісна формула 4х2, колір - білий. Країна виробництва: CZ. Торгівельна марка: Skoda. Виробник: Skoda Auto AS" (далі - ТЗ позивача) (а.с.81). Відповідно до відомостей граф 8 та 9 вказаної ЕМД одержувач та особа відповідальна за фінансове врегулювання ОСОБА_1 .

У вказаній МД декларантом була визначена та заявлена за основним методом митна вартість ТЗ позивача у розмірі 5700 CHF на підставі рахунку від 03.06.2019 № б/н (а.с.34).

Декларантом разом з вищевказаною декларацією були надані наступні документи (зазначені у графі 44 вказаної МД): за кодом "0380" рахунок від 03.06.2019 № б/н; за кодом "m1721" акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA205010/2019/119233 від 07.06.2019; за кодом "d2800" свідоцтво про реєстрацію ТЗ №216.089.820 від 04.06.2019; за кодом "d4207" договір про надання послуг митного брокера №3327 від 06.06.2019; за кодом "d9000" довіреність №1528 від 31.05.2019; за кодом "d9202" платіжна квитанція, що підтверджують сплату митних та інших платежів від 06.06.2019; за кодом "d9802" паспорт фізичної особи та ІПН, копії яких також містяться в матеріалах справи.

По результатам вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, оформлених митницями ДФС раніше, та враховуючи рекомендації згенеровані системою аналізу та управління ризиками, який був згенерований автоматизованою системою аналізу та управління ризиками ДФС, а саме: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості товарів) та 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів): «Вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел. Обов`язкове залучення відповідного спеціалізованого підрозділу для визначення МВ за VIN-кодом: НОМЕР_1 , валюта- EUR, вартість - 8750,00» (а.с.84).

Як вказував відповідач у відзиві на позов, зазначене, під час проведення митного контролю правильності визначення митної вартості свідчить про заниження митної вартості товару відповідно до бази даних цінової інформації ЄАІС ДМСУ, яка містить інформацію про рівень цін на такі товари, митне оформлення яких вже здійснено, що є достатньою підставою для сумніву у правильності заявленої позивачем митної вартості товарів.

Посилаючись на наведене, відповідач вказував, що у Харківської митниці ДФС виникла підстава для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості.

По результатам вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості подібних товарів, 10.06.2019 до відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Харківської митниці ДФС підрозділом митного оформлення був направлений запит №2399 «щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості» (а.с.85).

У судовому засіданні позивач вказував, що позивачем надано всі підтверджуючі документи для визначення митної вартості автомобілю за ціною договору та зазначив, що автомобіль придбавався за готівку.

Водночас, відповідач у відзиві на позов вказував, що доводи позивача, про оплату за авто в країні придбання за готівку не свідчать про можливість застосування до товару основного методу визначення митної вартості, оскільки такий був придбано не у фізичної особи, а у фірми Swiss-Prospect-Auto, яка мала надати покупцю квитанцію про оплату чи інший документ на підтвердження отримання коштів від покупця.

Відтак, як вказував відповідач позивач, всупереч вимогам ч.1 та ч.2 ст.53 МКУ, на спростування сумнівів митного органу стосовно дійсного рівня митної вартості товару, разом з ЕМД №UA807190/2019/014105 від 10.06.2019 не надав до митниці жодного банківського платіжного документа, який стосується ТЗ позивача, та вказував про відсутність у графі 44 вказаної ЕМД реквізитів документа за кодом "3001", який згідно з Класифікатором документів відповідає банківському платіжному документу, що стосується товару.

Крім того, як зазначав відповідач, за результатом вивчення документів, наданих до митниці на підтвердження заявленої митної вартості ТЗ позивача, посадовою особою митниці було встановлено, що вартість ТЗ позивача не включає в себе витрати на транспортування цього ТЗ та таких документів митному органу надано не було, що свідчить про те, що надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме, складової, передбаченої п.5 ч.10 ст.58 МКУ - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Крім того, 10.06.2019 митним органом було проведено процедуру консультації з декларантом з метою обміну наявної інформації та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості та визначено рівень митної вартості, який є в наявності у митного органу, а саме, 8750,00 EUR/9792,13 CHF, про що надано суду звіт про оцінку по SCHWAKE ( а.с. 89-90).

Судом встановлено, що документу за кодом "3001", який згідно з Класифікатором документів відповідає банківському платіжному документу, що стосується товару та доказів витрат на транспортування ТЗ відповідачеві на його запит позивачем надано не було, що підтверджується листуванням позивача з відповідачем ( а.с.25-26,86-87).

Водночас, позивачем надано до відповідача висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 14.06.2019 №12904 ( а.с. 17-24), посилаючись на який вказував, що ним у повній мірі підтверджена заявлена позивачем митна вартість ТЗ.

У свою чергу митний орган вказував, що вартість, визначена експертом не може бути визнана митною вартістю, оскільки вона не включає складових митної вартості, зокрема, витрат на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Оскільки, на думку відповідача документи, подані до Харківської митниці ДФС разом з ЕМД №UA807190/2019/014105 від 10.06.2019 не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, Харківською митницею ДФС було прийняте рішення про неможливість застосування до ТЗ позивача, заявленого до митного оформлення за вказаною МД, основного методу визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2019/002327/2 від 11.06.2019 наведене обґрунтування неможливості визнання заявленої декларантом митної вартості товарів, визначеної ним за основним методом визначення митної вартості, зокрема, в контексті дослідження посадовими особами митного органу цінової інформації щодо оцінки транспортних засобів, яка міститься у каталогах програмного продукту SCHWACKE, та виявлення, що вартість транспортного засобу за VIN-кодом НОМЕР_1 складає згідно звіту про оцінку ТЗ SCHWAKE №364587/30311201 від 10.06.2019 (Schwacke-Code: 10460227) - 8750,00 Євро.

Враховуючи вищевикладене, Харківською митницею ДФС було прийняте рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів №UA807000/2019/002327/2 від 11.06.2019 за другорядним (резервним) методом (а.с.47).

У зв`язку з неможливістю здійснення митного оформлення була прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807190/2019/01720 (а.с.91).

ТЗ позивача був оформлений у митному відношенні по ЕМД №UA807190/2019/014224 від 11.06.2019 з урахуванням вимог ч.7 ст. 55 МКУ ( а.с.92).

Позивач, не погодившись з зазначеним рішенням звернувся до суду з означеним позовом та, розглядаючи вказану справу, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що підлягають обчисленню.

Згідно ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №651 від 30.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів документи.

Класифікатор документів затверджено наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011.

Згідно ч.2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 4 ст. 53 МК України встановлено, що у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу ( ч.1-2 ст. 54 МК України).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МКУ орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положеннями ч.5 ст.54 МКУ орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Відповідно до ч.1 ст.336 МКУ однією із форм митного контролю є перевірка документів та відомостей, які відповідно до ст.335 МКУ надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Згідно з ч.1 ст.337 МКУ вказана перевірка документів та відомостей здійснюється зокрема шляхом проведення контролю із застосуванням системи управління ризиками (ч.4 ст.337, ст.363 МКУ).

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672, затверджено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа (далі - Порядок № 631).

Відповідно до підпункту 4.5.4 п.4.5 розділу IV Порядку № 631 при здійсненні митного оформлення МД виконуються, зокрема, такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).

Відповідно до п.8 розділу 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689, (далі - Методичні рекомендації) у випадках спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

Статтями 49, 51, 52, 53, 57, 58 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 статті 54 Митного кодексу України).

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина 6 статті 54 Митного кодексу України).

Згідно з ч.4 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до положень ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем:а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України; 4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.

Розглядаючи вказану справу, суд вказує, що підставою прийняття спірного рішення стала наявність фактів, що підпадають під дію ч.2 ст.58 МК України в контексті не застосування методу митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, оскільки використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідач стверджував, що надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, так, декларантом, була визначена митна вартість за основним методом, 5700 CHF на підставі рахунку від 03.06.2019 № б/н, при цьому документально не підтверджено складові митної вартості, а саме: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, що передбачено п.5 ч.10 ст.58 МК України та, всупереч ч.2 ст.53 МКУ не надано до митниці банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару та транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Посилання на неможливість надання банківських документів, оскільки ТЗ придбано за готівку, суд відхиляє, оскільки продавцем виступала юридична особа - фірма Swiss-Prospect-Auto, яка мала надати покупцю квитанцію про оплату чи інший документ на підтвердження отримання коштів від покупця.

Системно аналізуючи вищевказане норми права, суд вказує, що обов`язок доведення митної ціни товару покладений на позивача, водночас, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, відповідачем було правомірно відмовлено позивачу у митному оформленні товару за заявленою ним митною вартістю відповідно до вимог митного законодавства, так як митна вартість товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Додаткових документів для спростування обґрунтованих сумнівів митниці в об`єктивності заявленої митної вартості товарів позивачем надано не було.

Розглядаючи вказану справу, суд вказує, що відповідачем було правомірно обрано резервний метод визначення митної вартості.

Згідно ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами ч.1 ст.57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україні відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним та другорядними методами.

Відповідно до ч.1 ст.52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу ( ч.2 ст. 54 МК України).

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні ( ч.2 ст. 58 МК України).

Встановлені судом та підтверджені в ході розгляду справи обставини виключали можливість для митного органу визнати заявлену декларантом та розраховану за основним методом митну вартість ТЗ.

Також, відповідно до наданих до митного оформлення документів (враховуючи і додатково надані) відповідач не мав змоги застосувати жоден із другорядних методів визначення митної вартості окрім резервного з огляду на наступне.

Стосовно неможливості прийняття методу оцінки за ціною угоди щодо ідентичних товарів (ст.59 МКУ) - тому що відсутня інформація щодо вартості операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. У митниці відсутня така інформація, а декларантом не надавалась така інформація.

Стосовно неможливості прийняття методу оцінки за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів (ст. 60 МКУ) - тому що відсутня інформація щодо вартості операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. У митниці відсутня така інформація, а декларантом не надавалась така інформація.

Стосовно неможливості прийняття методу оцінки на основі віднімання вартості (ст. 62 МКУ) - із-за відсутності даних та документів, які мали вплив на процес формування ціни товару (не надана (відсутня) інформація): щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування

Стосовно неможливості прийняття методу оцінки на основі додавання вартості (ст. 63 МКУ) - із-за відсутності даних та документів, які мали вплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну тощо.

Відтак, відповідачем було правомірно прийнято рішення про коригування митної вартості з обранням резервного методу.

Ключовим доводом позову є посилання позивачем на висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 14.06.2019 №12904 в контексті того, що ним у повній мірі підтверджена заявлена позивачем митна вартість ТЗ.

Однак, досліджуючи вказаний висновок з додатками ( а.с.17-24) , судом встановлено ряд розбіжностей між зазначеними у ньому пошкодженнями ТЗ позивача, врахованими експертом, та відомостями щодо відсутності цих же пошкоджень відповідно до акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA205010/2019/119233 від 07.05.2019 р. ( а.с.82-83).

Так, у висновку експерта вказані такі пошкодження як "потертості, пошкодження, забруднення оббивок салону та сидінь" - "-3%", "лакофарбоване покриття кузова (траси, зчісування)" - "-3%", "кузов автомобіля має деформацію без пошкодження ЛФП" - "-5%", "хромові покриття (сколювання, пошкодження)" - "-3%", які зазначені експертом в якості підстави для застосування "Дз - відсоток додаткового зменшення вартості КТЗ = "-14%" (стор.6 Висновку експерта). Однак, вказані пошкодження не були виявлені Волинською митницею ДФС при проведені митного огляду ТЗ позивача. Зафіксовані у вищевказаному акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, лише такі пошкодження як "сколи подряпини ЛФП та кузову"

Відповідно до п. 7.53.9 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092, зареєстрованим Міністерством юстиції України 24.11.2003 за №1074/8395, (далі - Методика) визначено, що підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень або розукомплектування є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України та акті про проведення митного огляду.

Також, було встановлено, що при обчисленні С1 (вартості ТЗ позивача) за основу експертом береться Сср1 (середня ціна КТЗ, що ввозиться на митну територію України, у країні придбання чи в країнах-експортерах) щодо якої п.7.53.3 Методики зазначено, що середня ціна КТЗ (їх складників), що ввозиться на митну територію України, не враховує витрати на доставку їх до митного кордону України, страхування, комісійні і брокерські винагороди та інші витрати. Крім цього, з формули розрахунку С1 (вартості ТЗ позивача), наведеної на сторінці 5 Висновку експерта, вбачається відсутність складової, яка відображає вищевказані витрати та враховується при обчисленні С1.

Вищевикладене підтверджує, що вартість, визначена експертом не може бути визнана митною вартістю, оскільки вона не включає складових митної вартості, зокрема, витрат на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відносно доводів представника позивача що коригування митної вартості автомобілю є неправомірним, через допущені помилки при визначенні його вартості за системою SCHWACKE, суд вказує наступне.

Відповідно до ч.1,3,5 ст.31 МКУ проведення передбачених цим Кодексом митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється з використанням інформаційних технологій, у тому числі заснованих на інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах, і засобів їх забезпечення, що функціонують на національному та/або міжнародному рівні. У державній митній справі можуть застосовуватися інформаційні, телекомунікаційні та інформаційно-телекомунікаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані органами доходів і зборів. Можливість використання для здійснення державної митної справи інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем і засобів їх забезпечення, а також порядок і умови їх застосування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Положенням про ЄАІС, затвердженим наказом Державної митної служби України від 04.11.2010 №1341, встановлено, що ЄАІС це багатофункціональна інтегрована автоматизована система, що забезпечує інформаційну підтримку та супроводження митної справи в Україні і становить сукупність кількох взаємопов`язаних інформаційних систем.

Згідно з пунктом 5 «Джерела довiдкової iнформацiї, якi можуть бути використанi пiд час роботи з аналiзу, виявлення та оцiнки ризиків» Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689, посадовими особами митного органу пiд час робiт з аналiзу, виявлення та оцiнки ризикiв можуть використовуватися, зокрема, такi джерела iнформацiї як спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформацію, отриману від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформацію отриману з мережі Інтернет.

Відповідно до п. 5 Методичних рекомендацій посадовими особами митниці була досліджена цінова інформація щодо оцінки транспортних засобів, яка міститься у каталогах програмного продукту SCHWACKE, та встановлено, що вартість транспортного засобу за VIN-кодом НОМЕР_1 складає згідно звіту про оцінку ТЗ SCHWAKE №364587/30311201 від 10.06.2019 (Schwacke-Code: 10460227) - 8750,00 Євро.

Пунктом 7.35 Методики встановлено, що у разі відсутності цінових даних КТЗ у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ.

У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс-листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань. Використання ресурсів мережі Інтернет допускається з дотриманням вимог підпункту 7.53.5 пункту 7.53 цієї Методики.

Крім зазначеного, використання електронного довідника «SCHWACKE» передбачено наказом Державної митної служби України від 13.10.2006 № 885 «Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів», пунктами 1.1, 1.2 якого зобов`язано начальників митниць забезпечити постійний контроль за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів з урахуванням принципів Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів за формулами, зазначеними в п. 7.35 Методики, а також забезпечено підрозділи, що здійснюють контроль за визначенням бази оподаткування транспортних засобів, вузлів та агрегатів, джерелами цінової інформації - довідниками: «Superschwacke» «Schwackeliste» «Schwackeliste Trailertax» видавництва «Eurotax», «User Car Guide», «Travel Treiler Guide» видавництва «Kelley Blue Book Auto market report», з обов`язковим оновленням щокварталу.

Як вже зазначено вище, запропонувавши позивачу надати додаткові документи, Харківська митниця ДФС сприяла обґрунтовувати митну вартість та визначитися щодо застосування методів визначення митної вартості. При цьому, доводи позивача про те, що відсутній платіжний документ, оскільки оплата за авто в країні придбання проведена за готівкою не знаходять свого підтвердження, так як з матеріалів справи встановлено, що придбання позивачем автомобіля здійснено у фірми Swiss-Prospect-Auto, а не у фізичної особи. Тому фірма мала виписати покупцю квитанцію про оплату або інший документ на підтвердження отримання готівкових коштів від покупця. Вищевказаним підтверджується, що до митниці разом з ЕМД не було подано усі документи, передбачені ч.2 ст.53 МКУ.

Слід зазначити, що під час митного оформлення ТЗ позивача, запиту додаткових документів позивачем до митного органу не було надано жодного пояснення стосовно умов оплати за транспортний засіб, витрат на транспортування ТЗ з метою спростування сумніву митного органу щодо заявленого рівня митної вартості ТЗ.

Харківською митницею ДФС було прийняте спірне рішення про коригування митної вартості оцінюваних товарів за другорядним (резервним) методом. В якості джерела використано звіт програмного комплексу SCHWACKE, визначено митну вартість за резервним методом на рівні ліквідаційної вартості (Verkaufswert) 8750,00 Євро/9792,13 CHF. Ліквідаційна вартість - сума, яка визначається на початку експлуатації активу та є його споживчою вартістю наприкінці строку корисного використання. Це вартість для іншого покупця на дату, коли власнику знадобиться його продати.

Посилання позивача про недостовірність даних щодо загального пробігу автомобіля за системою SCHWACKE, суд відхиляє, з огляду на наступне.

Так, в документі заявлений пробіг 175000 км, а у імпортованого позивачем автомобіля пробіг більше 225000км". Відповідно до Акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 07.06.2019 №UA205010/2019/119233 показник одометра ТЗ позивача 225805 км. На другому аркуші витягу SCHWACKE від 10.06.2019 зазначений "Laufleistungskorrektur" (Корекція пробігу) +79600 км. Таким чином, розрахунок пробігу складає 254600 км ("Gesamtlaufleistung" (Середній пробіг) 175000 км + Laufleistungskorrektur" (Корекція пробігу)79600 км). Таким чином, для розрахунку використано показник пробігу не менше, ніж показник одометру ТЗ позивача.

Суд вказує, що висновки, за результатами розгляду вказаної справи в повній мірі відповідають висновкам Верховного Суду в аналогічних правовідносинах, що містяться в постанові від 15 травня 2018 року (справа №809/1260/17), яку судом враховано на виконання приписів ч.5 ст. 242 КАС України.

Відтак, спірне рішення відповідача є законним та обгрунтованим.

Щодо решти позову, вказана вимога є похідною від вимоги про оскарження рішення про коригування митної вартості.

За приписами ч. 1,2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем було доведено правомірність спірного рішення про коригування митної вартості товарів.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення коштів - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 21 листопада 2019 року.

Суддя Заічко О.В.