Справа № 810/489/16
Суддя: Гончарова І.А.
Дата ухвалення: 2019-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

19 листопада 2019 року

Київ

справа №810/489/16

адміністративне провадження №К/9901/32067/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гончарової І.А., суддів - Олендера І.Я., Ханової Р.Ф.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Київської митниці ДФС

на постанову Київського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2016 року (суддя Лиска І.Г.)

та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2017 року (судді: Земляна Г.В. (головуючий), Межевич М.В., Сорочко Є.О.)

у справі № 810/489/16

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДМЕЙ»

до Київської митниці ДФС

про скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2016 року товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДМЕЙ» (далі - ТОВ «ТРЕЙДМЕЙ») звернулося до суду з адміністративним позовом до Київської митниці ДФС про скасування рішення про визначення коду товару від 27 січня 2016 року № КТ-109-2016, як таке, що складене без належних правових підстав та з порушенням вимог чинного законодавства.

Київський окружний адміністративний суд постановою від 13 грудня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2017 року, позов задовольнив: скасував рішення Київської митниці ДФС від 27 січня 2016 року № КТ-109-2016 про визначення коду товару.

Судові рішення мотивовані тим, що спірне рішення про визначення коду товару прийнято митним органом протиправно, оскільки згідно з наявними в матеріалах справи доказами опис товару в повній мірі відповідає опису коду УКТ ЗЕД 2901 10 00 00, а тому позивач обґрунтовано вказав саме цей код при здійсненні митного оформлення такого товару.

Не погодившись із рішеннями судів попередніх інстанцій, Київська митниця ДФС звернулася до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову. Зокрема, скаржник зазначив, що ним правомірно класифіковано імпортований позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД 2711 13 97 00 з огляду на його хімічний склад, встановлений за результатами проведення дослідження Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) ДФС.

Вищий адміністративний суд України ухвалою від 27 березня 2017 року відкрив касаційне провадження.

Позивач не скористався своїм правом подати заперечення / відзив на касаційну скаргу, що не перешкоджає розгляду справи.

02 березня 2018 року справу в порядку, передбаченому підпунктом 4 пункту 1 Розділу VІІ «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, що діє з 15 грудня 2017 року; далі - КАС України) передано до Верховного Суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши та обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Суди попередніх інстанцій встановили, що між позивачем та компанією «Francofield Enterprises Inc. Limited» (Гонконг) укладено контракт від 10 листопада 2015 року №FF-TD/105 та додаток від 10 листопада 2015 року № Т(И)-2000-12-Т про поставку товару - фракція ізобутанові, в кількості 2000 метричних тон (+/- 40% в опціоні продавця), за ціною 368 доларів за метричну тонну. Виробником товару є АТ «Новокуйбишевська нафтохімічна компанія».

24 грудня 2015 року позивач подав митну декларацію типу ІМ 40 ТН № 125110011 / 2015/ 025823 з метою митного оформлення товару «вуглеводні ациклічні насичені, фракція ізобутанові по ТУ 0272-025- зі змінами №1-3, марка А. Вміст ізобутану 99,68%. Сума вуглеводнів С1-С20%; пропану 0,22%; сума бутиленів 0,07%; нормального бутану 0,01%; масова частка сірководню та меркаптановой сірки 0,0007%». Виробником товару є АТ «Новокуйбишевська нафтохімічна компанія», країна виробника - Російська Федерація. У графі 33 митної декларації визначено код товару згідно з УКТ ЗЕД - 2901 10 00 00.

До митної декларації позивач додав зовнішньоекономічний договір, доповнення до зовнішньоекономічного договору, інвойси, залізничні накладні, дублікат накладної (для відправника), декларація про походження товару, паспорти якості на відповідні вагоно-цистерни.

У ході здійснення митного оформлення працівники Київської митниці ДФС у присутності представників ТОВ «ТРЕЙДМЕЙ» відповідно до статті 356 Митного кодексу України відібрали проби для проведення їх аналізу з метою встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі -УКТ ЗЕД), про що складено акт про взяття проб (зразків) товарів від 24 грудня 2015 року № 025823.

За результатами проведеного дослідження Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) ДФС складено висновок від 14 січня 2016 року №117, відповідно до якого товар є сумішшю газів скраплених (зріджених) зі вмістом і-бутану 53,2 мас% та н-бутану 46,8 мас%, що згідно з приміткою ІV пояснень до товарної позиції 2711 відповідає коду УКТ ЗЕД 2711 13 97 00, а саме бутан, що містить менш як 95% н-бутану та менш як 95% ізобутану.

Після детального опрацювання експертного висновку та визначальних характеристик, необхідних для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД, відповідач змінив код товару 2901 10 00 00, заявлений позивачем, на код товару 2711 13 97 00, що відповідає фактично встановленим характеристикам товару, шляхом прийняття рішення про визначення коду товару від 27 січня 2016 року № КТ-109-2016.

Правомірність прийняття вказаного рішення є предметом розгляду цієї справи.

Статтею 67 Митного кодексу України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 Митного кодексу України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19 вересня 2013 року №584-VII «Про Митний тариф України».

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач у митній декларації класифікував поставлений на територію України товар за кодом 2901 10 00 00 згідно з УКТ ЗЕД, посилаючись на інформацію, зазначену в товаросупровідних документах.

Під час розгляду справи Київським окружним адміністративним судом за клопотанням позивача було призначено комплексну (товарознавчу та хімічну) експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Так, згідно з висновком експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 24 листопада 2016 року № 18222/16-53, надана на дослідження «контрольна проба товару»: відповідає наступним визначальним товарним характеристикам згідно з УКТ ЗЕД: Розділ VІ - «продукція хімічної та пов`язаних з нею галузей промисловості; Група - «органічні хімічні сполуки»; Підгрупа І «Вуглеводні та їхні галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні»; Товарна позиція - «вуглеводні ациклічні»; товарна підкатегорія - «насичені». Надана на дослідження контрольна проба за найменуванням та вмістом основного компоненту (ізобутану) відповідає даним графи 32 «Опис товару» митної декларації від 24 грудня 2015 року № 125110011/2015/025823.

Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується з судами попередніх інстанцій, що прийняте відповідачем рішення про визначення коду товару від 27 січня 2016 року № КТ-109-2016 є протиправним та підлягає скасуванню.

Доводи касаційної скарги не містять інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) в запереченні на позовну заяву, апеляційній скарзі та з урахуванням яких суди попередніх інстанцій вже надавали оцінку встановленим обставинам справи.

Таким чином, за встановлених обставин у справі на підставі оцінених доказів суди попередніх інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права та дійшли правильного висновку, що митним органом не було надано належних доказів та обґрунтувань щодо неправильного визначення позивачем коду товару.

Відповідно до частини третьої статті 343 КАС України суд касаційної інстанції, здійснивши попередній розгляд справи, залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Київської митниці ДФС залишити без задоволення, постанову Київського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.А. Гончарова

Судді І.Я. Олендер

Р.Ф. Ханова