Справа № 640/15455/19
Суддя: Губська Я. В.
Дата ухвалення: 2019-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 року м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Губської Я.В.,

при секретарі- Савицькій М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці Державної фіскальної служби України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноком» про скасування постанови у справі про порушення митних правил

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить скасувати постанову по справі про порушення митних правил №1794/80700/19 від 25.07.2019 року. В обґрунтування підстав посилається, що оскаржувана постанова є протиправною, оскільки в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначає, що 25.07.2019 року на підставі Протоколу №1794/80700/19 від 10.07.2019 року було винесено Постанову №1794/80700/19 «Про порушення митних правил», якою її визнано винною в скоєнні порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України та накладено адміністративний штраф в розмірі 300% від суми порушення, а саме в загальній сумі 254724,27 грн. Зазначає, що підставою для прийняття вищезазначеної постанови є акт «Про результати документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Техноком», дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при правильності класифікації згідно УКТ ЗЕД товарів з комерційною назвою «Смако-ароматичні добавки:арт. Р-199689 White Chiken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки); арт. 74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон); арт. 3199,01 Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина) за період з 2016-2018 р., за кодом 2106 90 98 90 згідно УКТ ЗЕД» Головного управління ДФС в Харківській області №238/20-40-14-15-06/30511780 від 29.01.2019 р., якім нібито встановлено порушення податкового законодавства з боку ТОВ «Техноком». Зазначив, що в акті перевірки перевіряючий орган з посиланням на висновок Львівського управління з питань експертизи та досліджень від 05.03.2015 р. №182 доводить, що розмитнена позивачем сировина за кодом УКТ ЗЕД за пільговою ставкою ввізного мита «0» є багатокомпонентною сумішшю, яка крім ароматних речовин містить також смакові речовини (сіль та глутамат натрію) та використовується у харчовій промисловості, у зв`язку з чим відноситься до «інших» «соусів, приправ, смакових добавок та приправ змішаних», які належить класифікувати за кодом УКТ ЗЕД 2103 909000, преференційна ставка ввізного мита за яким була в 2016 р.-8,80% ,в 2017 році -7,50%, в 2018 р.-6,30 %. Зазначений акт перевірки перевіряючим органом було надіслано на адресу відповідача для реагування. На підставі зазначеного вище протоколу з факту порушення ним податкового законодавства було винесено Постанову, в якій зазначено, що вона винний в порушенні вимог ст..485 МК України, в зв`язку з чим на неї накладено адміністративні санкції у вигляді штрафу в розмірі 300 % від несплаченої суми митних платежів. Вказав, що вважає вказану Постанову протиправною та винесеною без належного дослідження обставин справи. Так, всі товари, вказані в акті перевірки досліджувала Харківська обласна митниця Державної митної служби України, про що Відділом контролю митної вартості та класифікації товарів прийняті Рішення №КТ-807-1578-2011, №КТб 807-0527-11, КТ-8, КТ-807-1439-2011, КТ-807-0158-2012, митною лабораторією Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України надані висновки №149 від 05.02.2015 р., № 129 від 29.02.2016 року, №191 від 17.08.2016 р., №134 від 17.04.2018 р. та отриманий висновок №15-973 від 13.10.2011 р. Харківської служби з експертного забезпечення митних органів Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи Державної митної служби України. Зазначає, що з огляду на рішення Відділу контролю митної вартості та класифікації товарів Харківської обласної митниці ДМС України та висновків митної лабораторії також вбачається, що смако -ароматичні добавки різних видів та консистенції з подібними назвами, але не тотожнім складом віднесені до різних кодів УКТ ЗЕД:2106 90 98 90 та 21 03 90 90 00 в залежності від їх складу, консистенції та кінцевого призначення. Тобто, сама Державна митна служба вважає, що не можна всі смако -ароматичні добавки віднести до одного коду УКТ ЗЕД. З метою доведення факту відсутності помилок у визначенні УКТ ЗЕД по переліченим в акті перевірки товарам ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса було здійснено експертне товарознавче дослідження №2382 від 05.02.2019 року. Крім того, при проведенні митного оформлення імпорту зазначених товарів платником податків було надано митному органу всі необхідні документи: вантажні митні декларації, контракти на поставку товару, інвойси, сертифікати походження, а також специфікації виробника продукції, які містили детальний опис про склад та характер товару. Жодних зауважень зі сторони митного органу щодо неповноти чи неналежності поданих документів не було висловлено. Рішення про визначення коду товару митним органом або не приймалось або не підтверджувалась інформація про правильне декларування по коду УКТЗЕД та митний орган випустив товар у вільний обіг відповідно до коду, заявленого платником податків у митній декларації, таким чином підтвердивши його. Також, не встановлені та не доведені факти подання декларантом неповної, недостовірної інформації про товар під час його митного оформлення (що вплинуло на його класифікацію під час пропуску на територію України), при цьому диспозицією ст.. 485 МК України передбачене саме заявлення в митній декларації (з метою неправомірного зменшення розміру сплати митних платежів) неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

29.08.2019 року відповідач по справі надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що Харківська митниця ДФС проти позову заперечує та вважає, що висновки, викладені в оскаржуваній постанові відповідають фактичним обставинам справи, оскільки провадження проведено повно та об`єктивно, матеріалами справи доведено в діях ОСОБА_1 вину та наявність ознак ПМП за ст. 485 МКУ. Підтверджували свої доводи тим, що 12.02.2019 року до Харківської митниці ДФС надійшов акт ГУ ДФС у Харківській області від 29.01.2019 №238/20-40-15-06/30511780 «Про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ «ТЕХНОКОМ» дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів з комерційною назвою «Смако-ароматичні добавки:арт. Р-199689 White Chiken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки); арт. 74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон); арт. 3199.01 Smoked Port Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина) за період з 2016-2018 р., за кодом згідно УКТ ЗЕД». Згідно зазначеної в акті інформації встановлено, що директором ПП «ЗЕД-ЄВРОСЕРВІС» ОСОБА_1 у Харківській митниці ДФС згідно митних декларацій: типу ІМ40ДЕ від 05.06.2018 №UA807190/2018/010585; від 07.08.2018 № UA807190/2018/015133; від 16.11.2017 № UA807190/2018/021812 було здійснено митне оформлення товарів «Смако-ароматичні добавки…» за кодом УКТ ЗЕД , пільгова ставка ввізного мита 0%. Проте, документальною невиїзною перевіркою було визначено код товарів «Смакова добавка: арт. Р-199689 White Chiken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки); арт. 74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон): багатокомпонентна суміш, яка крім ароматичних речовин містить також смакові речовини (сіль та глутамат натрію)..» згідно з УКТ ЗЕД (преференційна ставка ввізного мита у 2016 році - 8,80%, у 2017 році - 7,50% та у 2018 році - 6,30%). Таким чином, вказували, що при перевірці вищезазначених МД, робочою групою було встановлено порушення вимог Закону України «Про митний тариф України» при класифікації товарів, частини 1, п.5 ч.8 ст. 257 МК України в частині порушення правил класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні (митне оформлення здійснено у товарній під категорії (пільгова ставка ввізного мита 0%), але зроблено висновок, що товари необхідно було класифікувати у товарній під категорії НОМЕР_1 (преференційна ставка ввізного мита у 2016 році - 8,80%, у 2017 році - 7,50% та у 2018 році - 6,30%), в результаті чого на думку відповідача загальна сума недоборів митних платежів, що підлягали сплаті на момент оформлення вказаних митних декларацій становить 8408,09 грн. (по сплаті мита на суму 70756,74 грн. та по сплаті податку на додану вартість на суму 14151,35 грн.). Наполягали на тому, що відповідно до п.3 ч.3 ст. 345 МК України органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових та позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань в тому числі правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення. Тому, виходячи з Правила 1, 3(б), 6 ОПІ УКТ ЗЕД, пояснень до товарних позицій 3302, 2106 та 2103, характеристик товарів, що є визначальними для їх класифікації, класифікація товарів з описом «Смако-ароматичні добавки», які за складом є багатокомпонентними сумішами, які крім ароматичних речовин містять також смакові речовини (зокрема сіль та глутамат натрію), на переконання відповдіача здійснюється у товарні позиції 2103 згідно з УКТ ЗЕД. Враховуючи викладене, відповідач зазначив, що робочою групою відповідно до Акту від 29.01.2019 №238/20-40-14-15-06/30511780 було, зокрема визначено код товару Р-199689 White Chiken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки) та PV-650-567-3 2103 Chiken Flavour (Ароматизатор курка свійська) 2103 - смакові добавки ; 210390 (товарна підпозиція) - інші, НОМЕР_1 (товарна під категорія) - інші.

Відповідач вказує, що відповідно до ч.4 ст. 69 МК України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. У зв`язку з чим, та з огляду на встановлену невідповідність класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, які були переміщені через митний кордон України ТОВ «ТЕХНОКОМ», 10.07.2019 року у присутності позивача, як агента з митного оформлення, уповноваженою посадовою особою Харківської митниці ДФС було складено протокол про ПМП №1794/80700/19 відносно ОСОБА_1 та постанову від 25.07.2019 про ПМП №1794/80700/19 за ознаками ПМП, передбаченого ст.. 485 МК України. При цьому, відповідач посилався на те, що враховуючи норми чинного законодавства за вчинення протиправних дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а саме, за заявлення у вищезазначених МД у графі 33 коду товару УКТЗЕД та у графі 47 ставки ввізного мита у розмірі 0%, що призвело до недобору митних платежів на загальну суму 399619,29 грн., несе відповідальність саме ОСОБА_1 , який згідно з графою 54 вказаних митних декларацій є особою, яка здійснювала декларування цих товарів. На підставі викладеного, 25.07.2019 року було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні ПМП, передбаченого ст.. 485 МК України та накладено на неї адміністративне стягнення в рамках санкції вказаної статті у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків неоплаченої суми митних платежів, що складає 254724,27 грн.

Крім того, відповідач зазначає, що долучений позивачем висновок ХНДІ судових експертиз ім.. Засл.проф. М.С. Бокаріуса від 05.02.2019 року №2382 не є належним доказом правомірності дій позивача щодо класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД , оскільки по-перше, згідно із ч.8 ст. 69 МК України висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер, по-друге, експертом не було проведено дослідження складу, визначальних характеристик товару, а було лише проаналізовані документи, надані ТОВ «ТЕХНОКОМ», по-третє, у МД типу ІМ40ДЕ від 05.06.2018 №UA807190/2018/010585; від 07.08.2018 № UA807190/2018/015133; від 16.11.2017 № UA807190/2018/021812 було здійснено митне оформлення товарів «Смако-ароматичні добавки…», проте на вирішення експерту були поставлені питання щодо встановлення характеристик товару «Харчовий ароматизатор…». Також, зазначили, що на стор.10 вказаного Висновку експерт приводить 2 аркуш класифікаційного рішення, проте відповідно до якого вбачається, що опис та код подібного товару, а саме Chiken Flavour Р-496370 було змінено на НОМЕР_1 за кодом УКТ ЗЕД, проте експертом не було звернуто уваги на вказаний факт.

Крім того, просили врахувати, що на 60-й сесії Комітету з ГС Всесвітньої митної організації, яка відбулась у жовтні 2017 року, було прийнято рішення про класифікацію у товарній позиції 2103 порошкоподібного ароматизатора для харчової промисловості, який є багатокомпонентною сумішшю, що складається з запашних речовин, смакових речовин (сіль, глутамат натрію), носіїв, харчових добавок, жирів та використовується як промислова сировина у харчовій промисловості.

15.08.2019 року від третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких представник ТОВ «Техноком» зазначив, що вони вважають, що постанова про порушення митних правил, яка оскаржується і якою позивача визнано винним у порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України та накладено адміністративний штраф є протиправною та підлягає скасуванню.

25.10.2019 року через канцелярію суду позивач ОСОБА_1 надала клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, а саме копію рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року про задоволення адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Техноком» до Головного управління ДФС у Харківській області, про скасування податкових повідомлень - рішень №, № від 12.02.2019 року, та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2019 року про залишення без змін рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року. Вказане клопотання судом було задоволено.

В судове засіданні, позивач ОСОБА_1 та її представник не з`явились, від позивача надійшла заява про слухання справи за її відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує, просила їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання 20.11.2019 не з`явився, був належним чином повідомлений про місце і час розгляду справи, за таких обставин, суд вважає за можливе розглядати справу за його відсутності.

Представник третьої особи ТОВ «Техноком» в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, та підтримання позовних вимог позивача у повному обсязі.

Суд, вивчивши доводи адміністративного позову та відзиву проти нього, вислухавши в попередніх судових засіданнях пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог адміністративного позову, виходячи з наступного.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕХНОКОМ " (, адреса: вул. Героїв Сталінграду, 45, м. Харків, 61105) зареєстрований в якості юридичної особи та перебуває на податковому обліку з 26.08.1999 року за № 293. Станом на 29.01.2019 перебуває на обліку за основним місцем обліку в Харківському управлінні офісу ВПП ДФС.

Судом встановлено, що ГУ ДФС у Харківський області проведено документальну невиїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОКОМ» з питань правильності класифікації товарів за товарною під категорією 2106 90 98 90 згідно з УКТ ЗЕД щодо яких проведено митне оформлення за митними деклараціями, про що складено акт №238/20-40-14-15-06/30511780 від 29.01.2019.

За даними вказаних митних декларацій, у період, в який було проведено перевірку, тобто 2016-2018 роки, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОКОМ» на постійній основі імпортувало в Україну партії товарів: сумішеві смако-ароматичні добавки, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування: Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина); сумішеві смако-ароматичні добавки, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування: White Chicken Meat Flavour Р-199689 (Ароматизатор біле м`ясо курки);сумішеві смако-ароматичні добавки, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування: Bacon Flavour 74898-52 (Ароматизатор бекон).

ТОВ «Техноком» здійснював митне оформлення товарів за кодом 2106 90 98 90 згідно УКТ ЗЕД.

Відповідачем в акті перевірки зазначено про те, що до товарної позиції 2106 включаються харчові продукти, в іншому місці не зазначені. «Смако-ароматичні добавки…» складаються з ароматичних речовин, смакових добавок, підсилювачу смаку тощо, надають кінцевому продукту смакоароматичні властивості та можуть розглядатися у товариних позиціях 3302, 2106, 2103 згідно з УКТ ЗЕД. Виходячи з правила 1, 3 (б) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до товарної позиції 2103, характеристик товарів визначальних для їх класифікації, класифікація товарів з описом «смако-ароматичні добавки», які за складом є багатокомпонентними сумішами, які крім ароматичних речовин містять також смакові речовини (сіль та глутамат натрію) здійснюється у товарній позиції 2103 згідно з УКТ ЗЕД. За результатами перевірки визначено код товару 2103 90 90 00 згідно УКТ ЗЕД.

Тобто, проводячи перевірку відповідач прийшов до висновку про порушення позивачем норм чинного законодавства під час митного декларування товарів.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки від 29.01.2019 року №238/20-40-14-15-06/30511780, висновками якого встановлено наступні порушення ТОВ "ТЕХНОКОМ":1) Закону України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 року №584-VII (застосування Правила 1,3(б), та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД) при класифікації товарів, частини 1, пункту 5 частини 8 статті 257 Митного кодексу України, в частині порушення правил класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні (митне оформлення здійснено у товарній підкатегорії 2106 90 98 90 (пільгова ставка ввізного мита 0,0 %), а необхідно було товар класифікувати у товарній підкатегорії 2103 90 90 00 (преференційна ставка ввізного мита у 2016 році - 8,80 %, у 2017 році - 7,50 % та у 2018 році - 6,30 %), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на загальну суму 797 618,98 грн. 2) пункту 187.8 статті 187 та пункту 190.1. статті 190 Податкового кодексу України щодо заниження бази оподаткування податком на додану вартість на суму мита, в результаті чого занижене податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на загальну суму 159 523,80 грн.

Зазначений акт перевірки перевіряючим органом було надіслано на адресу відповідача для реагування.

Керуючись зазначеним актом перевірки, відповідач склав відповідний Протокол про порушення митних правил передбачених ч.1 ст.485 МК України, які нібито допущені позивачем при митному оформленні ввезеної третьою особою сировини.

На підставі зазначеного вище протоколу 25.07.2019 р. з факту порушення позивачем податкового законодавства винесено постанову. У постанові зазначено що позивач винна в порушенні ст.485 МК України, в зв`язку з чим на неї накладено адміністративні санкції у вигляді штрафу в розмірі 300% від несплаченої суми митних платежів.

Разом з тим, позивачем зазначено, а судом встановлено, що при проведенні митного оформлення імпорту зазначених товарів нею було подано митному органу усі необхідні документи: вантажні митні декларації, контракт на поставку товарів, інвойси, сертифікати походження а також специфікації виробника продукції, які містили детальний опис про склад та характеристики товару.

Жодних зауважень зі сторони митного органу щодо неповноти чи неналежності поданих документів не було висловлено.

Крім того, судом встановлено, що в частині випадків митним органом при митному оформленні було зобов`язано імпортера товару представляти товар для митного огляду та відбирати взірці для проведення лабораторних досліджень товарів у лабораторіях Державної митної служби та Державної фіскальної служби.

Висновки лабораторних досліджень надавались лабораторіями, які у відповідні періоди входили в структуру Державної митної служби, Державної фіскальної служби та Міністерства доходів і зборів. До матеріалів справи долучено:

1) висновок Харківської служби з експертного забезпечення митних органів Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи Державної митної служби України №15-973 від 13.10.2011 року;

2) висновок Харківського відділу з питань експертизи та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України №129 від 29.02.2016 року;

3) висновки Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України №149 від 05.02.2015 року, №134 від 17.04.2018 року;

5) рішення Харківської обласної митниці про визначення коду товару №КТ-807-1439-2011 від 21.09.2011 року, №КТ-807-1578-2011 від 14.10.2011 року, №КТ-807-0158-2012 від 16.02.2012 року;

З вказаних висновків та рішень вбачається, що в кожному випадку експертна установа та відповідний уповноважений орган приходили до висновку, що результати досліджень узгоджувалися із заявленими даними у митних деклараціях по коду 2106 90 98 90 стосовно всіх товарів, вказаних в Акту перевірки.

Суд звертає увагу, що в рішенні Харківської обласної митниці про визначення коду товару №КТ-807-1578-2011 від 14.10.2011 року був досліджений такий же товар, як і вказано в Акті перевірки - Bacon Flavour 74898-52, якому підтверджений код 2106 90 98 90 згідно УКТ ЗЕД. В той же час іншому подібному товару Chicken Flavour Р-493670, який не є спірним згідно Акту перевірки, цим же рішенням визначений інший код - 2103 90 90 000, що свідчить про те, що навіть подібні товари, але не ідентичні (з різними артикулами) - можуть відноситися до різних груп та позицій згідно УКТ ЗЕД.

Слід зазначити, що рішення про визначення коду товару, що вказаний в Акті перевірки, митним органом або не приймалось або ним підтверджувалась інформація про правильне декларування по коду УКТЗЕД 2106 90 98 90, та митний орган випустив товар у вільний обіг відповідно до коду, заявленого платником податків у митній декларації, підтвердивши його таким чином.

Окрім того, судом встановлено, що в акті перевірки контролюючий орган застосовував до імпортованих ароматизаторів загальне поняття «Смакові добавки (приправи)» використовуючи при цьому посилання на мережу «Інтернет».

Проте, посилання контролюючого органу, а у нашому випадку, відповідача, на безпідставність віднесення позивачем імпортованого товару до відповідного коду УКТ ЗЕД, оскільки такий товар згідно інформації з мережі Інтернет відноситься до товарів, що мають класифікуватись за іншим кодом УКТ ЗЕД, є безпідставним та не може бути обґрунтованим та прийнятим до уваги, оскільки інформація, що наявна в мережі Інтернет не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Крім цього, розміщені в мережі «Інтернет» рішення 60-ї сессії Комітету з ГС ВМО, стосуються інших товарів (в Акті перевірки зазначений Crab Flavour , який не імпортувався позивачем) та самі рішення згідно підпункту (b) пункту 1 статті 7 та пункту 1 статті 8 Конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів - є лише рекомендованими, а не обов`язковими для використання.

Аналогічного змісту висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 08 серпня 2018 року у справі № К/9901/52931/18.

Крім того, як вбачається із долучених до справи копій рішення Харківського окружного суду від 03.07.2019 року, постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2019 року, судами було встановлено протиправність висновків, викладених у акті перевірки, що був покладений в основу притягнення позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, що є окремою підставою для скасування прийнятої на його підставі постанови в справі про порушення митних правил №1794/80700/19.

Так, на підставі викладених висновків у вищезгаданому рішенні суду від 03.07.2019 року, суд дійшов до висновку, що імпортовані товари не є «Смаковими добавками (приправами)», а є ароматизаторами, які призначені для використання у харчовій промисловості при виробництві різноманітних харчових продуктів для ароматизації. Ці товари не є смаковими добавками (приправами), оскільки смакові добавки (приправи) призначені для покращення смакових характеристик уже готових (вироблених) продуктів харчування перед їх споживанням. Саме тому, до товарної позиції 2103 УКТ ЗЕД відносяться готові соуси та продукти для готування соусів, кетчуп, порошок гірчиці, тобто продукти, які є смаковими добавками, призначеними для додавання до готових страв. Ввезені позивачем ароматизатори не є смаковими добавками, так як не призначені для додавання до готових страв для покращення їх смакових характеристик, а використовуються у харчовій промисловості при виробництві харчових продуктів, тобто не є смаковою добавкою (приправою), а складовим інгредієнтом, який використовується у виробництві харчових продуктів.

За таких обставин, Харківський окружний адміністративний суд дійшов висновку, що ввезені ароматизатори не відносяться до товарної підкатегорії 2103 90 90 00, оскільки не є смаковими добавками та приправами змішаними та у зв`язку з тим, що ароматизатори окремо не згадані у інших позиціях УКТ ЗЕД, при їх митному оформленні позивачем було вірно класифіковано за кодом УКТ ЗЕД 2106 90 98 90 - інші харчові продукти, в іншому місці не зазначені.

Апеляційний суд у своїй постанові від 08.10.2019 року дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, з урахуванням долучених до матеріалів справи контракту, вантажних митних декларацій, висновків експертних установ, висновків суду та інших доказів, вбачається, що імпортовані товари не є «Смаковими добавками (приправами)», а є ароматизаторами, які призначені для використання у харчовій промисловості при виробництві різноманітних харчових продуктів, в т.ч. для ароматизації. Ці товари не є смаковими добавками та приправами змішаними, оскільки смакові добавки (приправи) призначені для покращення смакових характеристик уже готових (вироблених) продуктів харчування перед їх споживанням. Саме тому до товарної позиції 2103 УКТ ЗЕД відносяться готові соуси та продукти для готування соусів, кетчуп, порошок гірчиці, тобто продукти, які є смаковими добавками, призначеними для додавання до готових страв.

Ввезені позивачем ароматизатори не є смаковими добавками, так як не призначені для додавання до готових страв для покращення їх смакових характеристик, а використовуються у харчові промисловості при виробництві харчових продуктів, тобто не є смаковою добавкою (приправою), а складовим інгредієнтом, який використовується у виробництві харчових продуктів.

За таких обставин, ввезені ароматизатори не відносяться до товарної підкатегорії 2103 90 90 00, оскільки не є смаковими добавками та приправами змішаними.

У зв`язку з тим, що ароматизатори окремо не згадані у інших позиціях УКТ ЗЕД, при їх митному оформленні було вірно класифіковано за кодом УКТ ЗЕД 2106 90 98 90 - інші харчові продукти, в іншому місці не зазначені.

Таким чином, з вищенаведених доказів вбачається, що вказані імпортовані товари класифікуються за товарною підкатегорією УКТ ЗЕД за кодом 2106 90 98 90, та імпортером товарів здійснено декларування імпортованих товарів відповідно до вимог митного законодавства.

Більш того, судом під час розгляду справи також встановлено, що рішення про визначення коду вказаного в Акті перевірки товару, іншого ніж код 2106 90 98 00 митним органом не приймалось, та митний орган випустив товар у вільний обіг відповідно до цього коду, підтвердивши його таким чином.

Приймаючи до уваги вищевказані фактичні обставини справи, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України.

Завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотримання вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням (стаття 486 Митного кодексу України).

Посадова особа, при розгляді справи про порушення митних правил у відповідності до вимог ст.489 Митного кодексу України, зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок у правління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер свої дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Статтею 485 Митного кодексу України передбачена адміністративна відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Диспозиція ст. 485 Митного кодексу України передбачає, в тому числі, заявлення в митній декларації з метою неправомірного зменшення розміру сплати митних платежів неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Тобто, для притягнення до відповідальності, згідно статтею 485 Митного кодексу України необхідно довести факт заявлення неправдивих відомостей для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД.

В митній декларації позивачем вказаний опис товару, згідно документів, які супроводжували товар і в графі 33 зазначений код даного товару відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності НОМЕР_2 .

Разом з тим, судом не встановлено факту подання позивачем до митниці для визначення коду товару недостовірних документів, недостовірної інформації або приховування будь-якої інформації, необхідної для класифікації товару.

Відповідно до частини другої ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правовірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з яким закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

Згідно із вимогами ч. 1, 2 ст. 530 МК України, законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - судом у зв`язку з поданням адміністративного позову або в порядку контролю.

За результатами перевірки центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, що проводив перевірку, приймає одне з таких рішень: 1) про залишення постанови без змін, а скарги - без задоволення; 2) про скасування постанови і надіслання справи на новий розгляд; 3) про скасування постанови та закриття справи; 4) про зміну виду адміністративного стягнення в межах відповідальності, передбаченої за відповідне порушення митних правил, з тим, однак, щоб це стягнення не було посилено.

Згідно приписів ч.1 ст. 531 МК України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб /ст.55 Конституції України/.

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 8 МК України визначає принципи здійснення державної митної справи.

Так, відповідно до п. 3 та п.7 ч.1 цієї статті державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості, а також додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Враховуючи наведене, суд вважає, що в діях позивача відсутній склад правопорушення за ст. 485 МК України, протиправність дій позивача та наявність в його діях складу порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України по постанові про накладення адміністративного стягнення у справі про порушення митних правил № 1794/80700/169 від 25.07.2019 року відповідачем не доведена.

З урахуванням викладеного, виходячи з предмету адміністративного позову та встановлених судом обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо скасування постанови в справі про порушення митних правил №1794/80700/19 від 25.07.2019 року, у зв`язку з обґрунтованістю вимог позивача та відсутністю належних та допустимих доказів на спростування її правомірності зі сторони відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, з метою ефективного захисту прав, свобод, інтересів позивача та дотримання вимог п.3 ч.3 ст.286 КАС України, суд приходить до висновку, що постанова Харківської митниці Державної фіскальної служби України в справі № 1794/80700/169 від 25.07.2019 року підлягає скасуванню, а справа - закриттю.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. (ч.1, ч. 5 ст. 139 КАС України).

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 288 КУпАП, то підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення. Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 10, 20, 47, 77, 90, 210-211, 241-246 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської митниці Державної фіскальної служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноком» про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності у справі про порушення митних правил - задовольнити.

Постанову по справі про порушення митних правил №1794/80700/19 від 25.07.2019 року за ст. 485 Митного кодексу України у відношенні ОСОБА_1 - скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення суду може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м.Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Повне найменування (ім`я) сторін справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 );

Відповідач: Харківська митниця Державної фіскальної служби ( адреса: 61003, м. Харків, вул. Короленка, 16 Б);

Третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноком» (адреса для листування: 61105, м. Харків, пр. Героїв Сталінграду, 45).

Суддя -