Справа № 522/14839/19
Суддя: Донцов Д. Ю.
Дата ухвалення: 2019-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/522/824/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Донцова Д.Ю.,

при секретарі судового засідання - Скибінській Є.С.,

розглянувши справу за адміністративним позовом громадянина Республіки Індія ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Ройко Олега Ігоровича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси 30.08.2019 року із позовною заявою до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, третя особа - Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є капітаном судна закордонного плавання т/х «HARVEST MOON» (IMO 9113410, прапор - Маршалові острови), яке у липні 2019 року прибуло в Миколаївський морський порт для здійснення вантажних операцій. 09.07.2019 року відповідачем було складено Протокол №000586 про адміністративне правопорушення відносно позивача у зв`язку з тим, що останній вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59 КУпАП, а саме об 11:20 год. 09.07.2019 року встановлено забруднення територіальних та внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скиду з вищезазначеного судна баластних вод з перевищенням рівнів гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин, що є порушенням ст. 102 Водного кодексу України. Наступного дня відповідачем була винесена постанова №000586 про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 59-1 КУпАП та наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1190 грн. за вчинення правопорушення у вигляді забруднення внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скиду з судна морської води з баластної системи з перевищенням норм гранично допустимих концентрацій (ГДК).

Позивач зазначає, що відповідач діяв із порушенням вимог чинного законодавства, зокрема здійснив заходи екологічного контролю та відібрав зразки баластних вод судна. Проте здійснення такої перевірки чинним законодавством дозволяється лише у разі, коли із судна скидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування. Скидання ізольованого баласту в територіальному морі, на внутрішніх водних шляхах України дозволяється взагалі без обмежень та контролю з боку державних органів за умови, що такий баласт прийнято у Чорному чи Азовському морі до входу в територіальні води. Жодних інших вод окрім вод ізольованого баласту з т/х «Harvest Moon» не скидалося. Відповідач порушив порядок складання протоколу про адміністративне правопорушення та порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, внаслідок чого було порушено права позивача.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 04.09.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив. Відповідачем було надано відзив на позов, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись, зокрема, на наступне. Відповідач зазначив, що діяв відповідно до повноважень, визначених чинним законодавством, а саме: п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затверджену Постановою КМУ №275 від 19.04.2017 р., ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 2, 6, 9 Положення про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу. 09.07.19 р. державними інспекторами виявлено на зовнішньому рейді Миколаївського морського порту біля т/х «Harvest Moon» забруднення поверхневих морських вод невідомого походження у зв`язку з чим було здійснено відбір проб морських вод в районі скиду з зазначеного судна про що складено акт відбору проб №43. За результатами здійснених лабораторних вимірювань вказаних проб було встановлено перевищення ГДК заліза у 2 рази та нафтопродуктів у 3 рази. З метою встановлення джерела забруднення було здійснено відбір проб баластних вод судна та складено акт відбору проб №44. За результатами подальших лабораторних вимірювань у відібраних з баластної системи пробах виявлено перевищення ГДК завислих речовин у 1,6 разів, нафтопродуктів у 2,4 рази, а заліза у 3 рази. З огляду на даний факт було складено протокол про адміністративне правопорушення №000586 відносно капітана т/х «Harvest Moon» ОСОБА_1 . Відповідач не здійснював екологічний контроль судна, а лише збирав докази вчинення адміністративного правопорушення, встановлював причинно-наслідковий зв`язок та відповідальну особу. Окрім цього, відповідач зазначає, що т/х «Harvest Festival» є судном балкерного типу та, відповідно, не обладнане ізольованою баластною системою. Відбір проб здійснювався відповідно до вимог чинного законодавства.

Представник Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу в судове засідання не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи, не зазначивши при цьому поважних причин.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач громадянин Індії ОСОБА_1 обіймає посаду капітана т/х «HARVEST MOON» НОМЕР_1, прапор - Маршалові острови). У липні 2019 року зазначене судно прибуло до Миколаївського морського порту під завантаження вантажу. Після часткового навантаження біля причалу судно вийшло в район портопункту Очаків для здійснення рейдового довантаження.

09.07.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу було здійснено відбір проб морських вод в районі місцерозташування т/х «HARVEST MOON», про що було складено акт відбору проб №43 від 09.07.2019 р. та схему відбору проб. За результатами проведених лабораторних вимірювань зазначених проб було встановлено перевищення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин по залізу у 2 рази та по нафтопродуктам у 3 рази.

З метою встановлення причинно-наслідкового зв`язку стосовно забруднення акваторії Миколаївської філії ДП «АМПУ» державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу 09.07.2019 р. було проведено відбір проб баластних вод та складено акт відбору проб №44. Згідно протоколу вимірювання показників складу та властивостей проб вод №44 у пробах зворотної (баластної) води з баластної системи т/х «Harvest Moon» встановлено перевищення ГДК завислих речовин у 1,6 разів, нафтопродуктів у 2,4 рази та заліза у 3 рази.

09.07.2019 року відповідачем було складено Протокол №000586 про адміністративне правопорушення відносно позивача про те, що останнім було здійснено адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 59-1 КУпАП тим, що об 11:20 09.07.2019 р. встановлено забруднення територіальних та внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скиду з т/х «Harvest Moon» баластних вод з перевищенням рівнів гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин, що є порушенням ст. 102 Водного кодексу України.

Наступного дня, 10.07.2019 року, відповідач виніс постанову №000586 про накладення адміністративного стягнення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 59-1 КУпАП та наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1190 (одна тисяча сто дев`яносто) гривень.

Вирішуючи питання щодо правомірності дій відповідача при винесенні оскаржуваної постанови та наявності події та складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Ст. 1 КУпАП встановлено, що завданням цього кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

В ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 06 березня 2008 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ", під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Стаття 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначає компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, до якої належить, зокрема: а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про екологічну та радіаційну безпеку; г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом; ґ) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; и) виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 року №312 затверджено Положення про державні екологічні інспекції в округах. Відповідно до п. 1 Положення, Державна екологічна інспекція відповідного округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Згідно до вимог п. 2 Положення, до функцій Інспекції належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання суднами, кораблями міжнародних конвенцій, договорів та вимог природоохоронного законодавства України з питань запобігання забрудненню морського середовищ; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами, баластними та лляльними водами (пп. 18 ч. 2 Положення).

Згідно з вимогами абз. 3 п.3 розділу 3 Положення, об`єктами контролю Інспекції Кримсько-Чорноморського округу є, зокрема: усі об`єкти, розташовані в зоні діяльності Інспекції, усі українські й іноземні судна, кораблі та інші плавучі об`єкти, а також засоби і морські споруди незалежно від форм власності та підпорядкування, діяльність яких відбувається у внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні України та на континентальному шельфі України.

Відповідно до пп. 1 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон» №198 від 20.03.1995 року, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води. Аналогічні положення містяться в Правилах охорони внутрішніх морських вод від забруднення та засмічення.

Таким чином, для здійснення відбору проб позивач мав встановити факт скидання видимих плавучих часток або виникнення видимих слідів нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування.

Як вбачається з письмових пояснень ст. помічника капітана т/х «Harvest Moon» всі баластні танки на судні були відкачані у період між 06:00 07.07.2019 р. по 16:30 08.07.2019 р. під час перебування судна в Миколаївському порту.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про морські порти», на адміністрацію морських портів покладено забезпечення дотримання законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно листа Миколаївської філії ДП «АМПУ» №2866/18-01-02/Вих/18 від 22.08.2019 р. у період перебування у порту Миколаїв т/х «Harvest Moon» філією проводився щоденний візуальний моніторинг за станом води в акваторії порту. При цьому відділом екологічної безпеки або іншими структурними відділами філії не були зафіксовані факти забруднення довкілля зазначеним судном.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Проте, відповідачем не було надано до суду доказів, які б підтверджували факт наявності скидання видимих плавучих часток або виникнення видимих слідів нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання.

Ст. 102 Водного кодексу України встановлено, що у внутрішні морські води та територіальне море забороняється скидати з суден і плавучих засобів, платформ та інших морських споруд і повітряних суден хімічні, радіоактивні та інші шкідливі речовини, а також радіоактивні або інші відходи, матеріали, предмети та сміття, які можуть спричинити забруднення моря. Охорона внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення здійснюється відповідно до правил, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, інших актів законодавства. Правила охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затверджені Постановою КМУ від 29.02.1996 року № 269.

Так, згідно з п. 1 Правил №269 ці Правила встановлюють вимоги щодо запобігання забрудненню та засміченню внутрішніх морських вод і територіального моря України підприємствами, установами, організаціями всіх форм власності, громадянами України, а також іноземними юридичними і фізичними особами та особами без громадянства, українськими та іноземними суднами, які перебувають у цих водах.

Згідно з п.6 Правил перед заходженням суден у внутрішні морські води та територіальне море України всі запірні пристрої, призначені для скидання забруднюючих речовин, у тому числі вод, що їх містять, повинні бути закриті та опломбовані адміністрацією судна у порядку, визначеному Мінінфраструктури.

Відповідно до п. 4 заборонено скидання із суден у внутрішні морські води та територіальне море України: вантажів, які перевозяться навалом, насипом чи у зрідженому стані; твердих забруднюючих речовин (відходів); вод, які містять забруднюючі речовини, зазначені в додатку1 до цих Правил, крім вод після охолодження суднових механізмів, стічних вод, скидання яких здійснюється згідно з п.5 цих Правил. Операції з ізольованим баластом здійснюються відповідно до Конвенції МАРПОЛ 73/78.

Пункт 5-1 Правил №264 встановлено, що скидання ізольованого баласту в територіальному морі, на внутрішніх водних шляхах України дозволяється без обмежень та контролю з боку державних органів за умови, що такий баласт прийнято в Чорному чи Азовському морі до входу в територіальні води.

Класифікація баластних вод визначається виходячи із наступного.

Україна є учасницею базової міжнародної конвенцій у сфері захисту морського середовища від забруднення - Міжнародної конвенції по запобіганню забрудненню з суден 1973 року, яка набула чинності для України 21 вересня 1993 року (надалі - Конвенція МАРПОЛ 73/78).

Вказана Конвенція поділяє баласт на чистий, забруднений та ізольований. При цьому, ізольований баласт - це забортна вода, яка прийнята в ізольовані баластні танки, які мають автономну систему викачки та окремі, лише для цієї мети насоси, та яка скидається за борт без обмеження. Ізольований баласт - це баласт, який знаходиться в танках з повністю ізольованою (окремою) баластною системою. Подібні визначення дають і норми національного законодавства. Зокрема, Державні санітарні правила і норми скидання з суден стічних, нафтоутримуючих, баластних вод і сміття у водоймища (далі - ДСанПІН 199-97) визначають чистий баласт як водяний баласт у танку, що призначений тільки для цього, або в танку, який після останнього транспортування в ньому нафти очищений до такого стану, що стік з нього, скинутий з непорушного судна на спокійну чисту воду при ясній погоді, не викликає появи слідів нафти на поверхні води.

З огляду на приписи вищезазначених норм, суд приходить до висновку, що скидання ізольованого водяного баласту за своїм змістовним навантаженням не є тотожнім скиданню забруднюючих речовин з морського судна. Цей висновок також підтверджується Інструкцією про порядок пломбування в морських торгівельних і річкових портах України суднових запірних пристроїв, призначених для скидання забруднюючих речовин та вод, що їх містять, яка затверджена наказом Міністерства транспорту України N 695 від 30.09.2002 (надалі - Інструкція N 695), відповідно до положень якої пломбуванню підлягають всі суднові пристрої, які спеціально призначені для безпосереднього скидання за борт судна забруднюючих речовин або вод, що їх містять. Орієнтовний перелік суднових запірних пристроїв, призначених для скидання забруднюючих речовин та вод, що їх містять, які повинні бути опломбовані наведено в додатку 1 Інструкції N 695. В свою чергу пункт 2.5.2 цієї Інструкції визначає, що не підлягають пломбуванню пристрої, призначені для суднових операцій, які постійно здійснюються в порту, в тому числі призначені для скидання ізольованого баласту.

Відповідно до параграфу 4 (В) правила 34 частини С глави 4 Конвенції МАРПОЛ 73/78, ізольований баласт не підлягає контролю, його скид в особливих районах не заборонений та не обмежений. Пункт 3.4.1 ДСанПІН 199-97 визначає, що відведення чистого баласту з ізольованих танків, якщо він прийнятий за межами акваторії порту вивантаження, будь-якими обмеженнями не обумовлюється.

Відповідач зазначає, що баластна система на судні є неізольована, з огляду на той факт, що ізольованою баластною системою облаштовуються виключно танкера, а т/х «Harvest Moon» є судном балкерного типу. Крім того, баластна система судна «Harvest Moon» є неізольованою, оскільки вона з`єднана із вантажним трюмом одним трубопроводом та використовує одні і ті самі насоси, що підтверджується п. 3 Ballast Water Reporting Form, де у графі Ballast Water Tank Codes зазначений Cargo Hold = CH, що в перекладі означає вантажний трюм.

Суд критично ставиться до тверджень, що баластна система т/х Harvest Moon з`єднана з вантажним трюмом, оскільки зазначений факт не був підтверджений належними та допустимими доказами. Форма Звіту про операції з баластними водами є універсальною формою, яка застосовується до суден усіх типів, є рекомендованою Комітетом з захисту морського середовища Міжнародної морської організації, а саме Резолюцією МЕРС.288(71). Відповідач посилається на скорочення, які узгоджені до використання при заповнені даної форми, проте ніщо в долученій формі не вказує на наявність неізольованого баласту в т/х «Harvest Moon».

Позивачем було долучено до матеріалів справи Міжнародний сертифікат управління баластними водами, який засвідчує, що управління баластними водами на судні відповідає приписам Міжнародної конвенції щодо контролю та управління судновими баластними водами та осадами 2004 р. Відповідно до положень Свідоцтва останній сюрвей регістру ОСОБА_5 , під технічним наглядом якого знаходиться судно, було проведено 06.03.2019 року. Невідповідностей вимогам конвенції не встановлено (копія сертифікату долучається). Крім того, листом регістру №JDC190079 від 17.09.2019 р. визначається, що баластна система судна повністю відокремлена від паливної системи.

Факт зміни баласту у Чорному морі за межами 12 мильної зони підтверджується Звітом про операції з баластними водами.

За таких умов, суд приходить до висновку, що скидання ізольованого баласту з т/х «Harvest Moon» було дозволено без обмежень та контролю з боку державних органів.

Пунктом 5-1 Правил №264 встановлено, що Морські екологічні інспекції Держекоінспекції проводять перевірки у місцях стоку лояльних, стічних та баластних вод (крім ізольованого баласту), скидання яких здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, на відповідність вимогам, зазначеним у додатку 1 до цих Правил, у морському порту виключно у разі виявлення видимих слідів нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі імовірного скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води.

Факт погіршення якості води в районі імовірного скидання встановлюється шляхом порівняння показників якості води, відібраної в районі імовірного скидання, з фоновими показниками якості води.

Відбір проб фонових показників якості води в акваторії морського порту та забезпечення проведення їх аналізу здійснюється адміністрацією відповідного морського порту.

Перевірка вод здійснюється з метою встановлення джерела забруднення.

Порядок перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Суд звертає увагу, що станом на 09.07.2019 року форма акту відбору проб та порядок їх відбору затверджений не був, оскільки механізм перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу з метою встановлення джерела забруднення внутрішніх морських вод та територіального моря визначений Порядком перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу, який був затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 р. № 828, яка набула чинності 05.09.2019 р., тобто вже після винесення оскаржуваної постанови. Таким чином, станом на день відібрання проб відповідач діяв за відсутності нормативного регулювання процедури відбору проб баластних вод та проведення їх аналізу.

Відсутність законодавчо встановленого порядку перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу виключали можливість діяти відповідачу у спосіб встановлений законом, що є умовою правомірності дій та рішень суб`єкта владних повноважень у відповідності до вимог ст.19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Твердження відповідача, що відбір проб було проведено відповідно до чинних нормативних документів (ДСТУ, ГОСТ) є помилковим, адже зазначені документи не спростовують приписи законодавства, які визначають, що саме Кабінет Міністрів України встановлює порядок перевірки взяття проб води та проведення їх аналізу. Крім того, ДСТУ ISO 5667-10:2005 та ДСТУ ISO 5667-6:2009, на які посилається відповідач не застосовуються до спірних правовідносин, а ГОСТ 17.1.505-85 «Охорона природи. Гідросфера. Загальні вимоги по відбору поверхневих і морських вод, льоду та атмосферних опадів» взагалі є нечинним на території України з 01.01.2019 р.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» національні суди при розгляді справ зобов`язані застосовувати Конвенцію та практику Суду, які є джерелом національного права.

Статтею 5 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово зазначалось, що будь-яка норма не може вважатися «законом», якщо вона не сформульована з достатньою точністю. Фраза «передбачено законом» не просто відсилає до внутрішнього права, але і має на увазі якість закону, вимагаючи, щоб останній відповідав принципу верховенства права. Таким чином, мається на увазі, що у внутрішнім праві повинні існувати визначені заходи захисту проти довільного втручання публічної влади у здійсненні прав

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» зазначено, що принцип «належного врядування», передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникнути виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своєму рішення по справі Yvonne van Duyn v. Home Office зазначив, що «принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень має діяти виключно в межах та у спосіб, що встановлені законодавством України і лише держава шляхом законодавчого регулювання визначає його завдання, межі його повноважень та спосіб, у який він здійснює ці повноваження. Розширене тлумачення суб`єктом владних повноважень способів здійснення своїх повноважень не допускається.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що дії відповідача як суб`єкта владних повноважень по відбору проб, проведення їх аналізу за відсутності нормативно визначеного порядку таких дій є такими, що проведені з порушенням вимог чинного законодавства.

Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивач був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП України.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 59-1 КУпАП України полягає у забрудненні та засміченні територіальних і внутрішніх морських вод внаслідок скидів із суден, здійснених без дозволу спеціально уповноважених на те державних органів або з порушенням встановлених правил.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність обставин, що складають об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП України.

За наведених обставин постанова про накладення адміністративного стягнення не може бути правомірною, а відтак підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню у зв`язку з відсутністю доказів наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 59-1 КУпАП.

Куруючись ст.ст. 2, 4, 7, 9, 77, 205, 241-246, 268-271, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов громадянина Республіки Індія ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Ройко Олега Ігоровича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №000586 від 10 липня 2019 року, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Ройко Олегом Ігоревичем, про притягнення ОСОБА_1 , громадянина Індії, ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 59-1 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1190 (одна тисяча сто дев`яносто) гривень.

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні громадянина Індії ОСОБА_1 за ст. 59-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 18.11.2019 року.

Суддя Д.Ю. Донцов