Справа № 520/10679/19
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

12 листопада 2019 р. № 520/10679/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.

при секретарі судового засідання - Єрьомкіній К.І.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, Південне управління, Нововодолазька ДПІ (Нововодолазький район) про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, Південне управління, Нововодолазька ДПІ (Нововодолазький район) зробити перерахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки штрафні санкції за 2016 р- в сумі 160,12 (сто шістдесят грн. 12 коп.)., 2017р - в сумі 1859,20 грн. (одна тисяча сто п`ятдесят дев`ять грн. 20 коп. та 2018 р. в сумі 2 163,06 (дві тисячі сто шістдесят три грн. 06 коп.). податкові періоди за адресою АДРЕСА_1 та в подальшому нараховувати податок на вищевикладені об`єкти (гараж, сараї, погреби, підвали - які знаходяться в напівпідвальному приміщенні) як окремі об`єкти оподаткування відповідно до норм податкового законодавства та відповідно до рішень Нововодолазької селищної ради Харківської області

- зобов`язати Відповідача повернути судовий збір позивачу в розмірі 768,40 грн. в разі, якщо позовні вимоги позивача будуть задоволені.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем невірно було обчислено суму податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки внаслідок неправильного обрахунку площі приміщення, за яке такий податок підлягає сплаті.

Відповідач до початку судового засідання відзив на адміністративний позов до суду не подав, надав до суду клопотання в якому просив суд продовжити строк на подання відзиву.

Суд вирішив розглядати справу за наявними в матеріалах справи доказами.

Розглянувши матеріали справи, вивчивши доводи позову, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступні обставини.

Позивачу як платнику Податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2016 р., 2017р та 2018 р. податкові періоди за адресою АДРЕСА_1 , надійшло податкове повідомлення про сплату вищезгаданого податку.

В загальну площу будівлі входить підвал літ. "а1" загальною площею -61,7 кв. м в тому числі: гараж 25,1 кв.м., підвал 23,1кв. м., вхід у підвал 13,5 кв. м. . Дані забудівлі знаходяться під будинком в напівпідвальному приміщенні.

Відповідно до рішень Нововодолазької селищної ради Харківської області № 143 від 12.01. 2016 р., № 163 від 12 липня 2017 р., № 1395 від 22.06.2018р.,прийнято рішення встановити нульову ставку податку на господарські будівлі (сараї, гаражі, погреби ,підвали і так далі) .

Позивач вважає, що а відповідні періоди за вищевказані будівлі в даному випадку платити не потрібно, так як до норм Податкового Кодексу України та відповідних рішень Нововодолазької селищної ради Харківської області № 143 від 12.01. 2016 р., N9 163 від 12 липня 2017 р., № 1395 від 22.06.2018р. вони обкладаються нульовою ставкою.

Позивач посилається на те, що податкове (податкові) повідомлення-рішення про сплату суми (сум) податку та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються (вручаються) платнику податку контролюючим органом за місцем його податкової адреси (місцем реєстрації) до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком). У випадку, якщо контролюючий орган не надіслав податкове повідомлення-рішення у визначений строк, платники податку звільняються від відповідальності за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання (підпункт 266.10.2 п. 266.10 ст. 266 ПКУ). Позивач зазначає, що податкове повідомлення-рішення за 2016 р. їй не надходило.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідачем у відношення позивача винесено податкові повідомлення-рішення № 0-2020 від 02.04.2019 року за податковий період 2018 рік, № 0-2020 від 10.04.2018 року за 2017 рік, а також податкове повідомлення-рішення за податковий період - 2016 рік, копію якого до матеріалів справи позивачем не надано, про нарахування податкових зобов`язань з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

У зв`язку з несплатою позивачем сум за вказаними податковими повідомленнями-рішеннями податковим органом було застосовано до позивача штрафні санкції за затримку сплати сум грошового зобов`язання на 290 календарних днів у сумі 800,60 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, Південне управління, Нововодолазька ДПІ (Нововодолазький район) зробити перерахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки штрафні санкції за 2016 р- в сумі 160,12 (сто шістдесят грн. 12 коп.)., 2017р - в сумі 1859,20 грн. (одна тисяча сто п`ятдесят дев`ять грн. 20 коп. та 2018 р. в сумі 2 163,06 (дві тисячі сто шістдесят три грн. 06 коп.). податкові періоди за адресою АДРЕСА_1 та в подальшому нараховувати податок на вищевикладені об`єкти (гараж, сараї, погреби, підвали - які знаходяться в напівпідвальному приміщенні) як окремі об`єкти оподаткування відповідно до норм податкового законодавства та відповідно до рішень Нововодолазької селищної ради Харківської області.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки є житлова та нежитлова нерухомість, в тому числі її частка.

Платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості (підпункт 266.1.1 пункт 266.1 статті 261 Податкового кодексу України ).

Відповідно до положень підпунктів 266.3.1 та 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 Податкового кодексу України, базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.

База оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.

За змістом підпункту 266.4.2 пункту 266.4 статті 266 Податкового кодексу України, сільські, селищні, міські ради та ради об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, встановлюють пільги з податку, що сплачується на відповідній території, з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, громадських об`єднань, благодійних організацій, релігійних організацій України, статути (положення) яких зареєстровані у встановленому законом порядку, та використовуються для забезпечення діяльності, передбаченої такими статутами (положеннями). Пільги з податку, що сплачується на відповідній території з об`єктів житлової нерухомості, для фізичних осіб визначаються виходячи з їх майнового стану та рівня доходів.

Базовий податковий (звітний) період дорівнює календарному року (підпункт 266.6.1. пункту 266.2 статті 266 Податкового кодексу України).

Відповідно до п.п. 266.5.1. п. 266.5. ст. 266 Податкового кодексу України ставки податку для об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, встановлюються за рішенням сільської, селищної, міської ради або ради об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, залежно від місця розташування (зональності) та тинів таких об`єктів нерухомості у розмірі, що не перевищує 1.5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 квадратний метр бази оподаткування.

Відповідно до п. 57.3 ст. 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, зазначені повідомлення-рішення позивачем не оскаржені, не скасовані та є чинними на час розгляду справи. При цьому позивачем не ставиться питання про скасування таких податкових повідомлень-рішень, а ставиться питання про перерахунок сум податкових зобов`язань, визначеними такими податковими рішеннями.

Згідно ст. 54 ПК України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян).

Відповідно до п.55.1 ст. 55 ПК України податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Відтак, у випадку незгоди платника податків із визначеним податковим органом податковим зобов`язанням законом передбачено право платника податків звернутися з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення.

В той же час, ані Податковий кодекс України ані чинне законодавство України не передбачає обов`язку та процедури щодо перерахунку податковим органом неправильно визначеного податкового зобов`язання.

У випадку встановлення неправильного нарахування сум податкового зобов`язання податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню у встановленому законом порядку.

З огляду на заявлені позивачем вимоги суд зазначає, що законами України не передбачено право суду зобов`язати відповідача здійснити дії, не передбачені законами України, а обрахунок розмірів податкових зобов`язань, що мали бути нараховані відповідачем на думку позивача, не входить до компетенції суду та є виключною компетенцією податкового органу.

З огляду на що, суд дійшов висновку, що позивачем неправильно обрано спосіб захисту, з огляду на що позов задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 139, 242- 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, Південне управління, Нововодолазька ДПІ (Нововодолазький район) про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст.297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення виготовлено 21.11.2019 року.

Суддя Кухар М.Д.