Справа № 420/4969/19
Суддя: Єфіменко К. С.
Дата ухвалення: 2019-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4969/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2019 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С. при секретарі Кузьменко Е.Х., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КІЙ ТОРГ» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС в Одеській області № та № від 10.05.2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «КІЙ ТОРГ» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС в Одеській області № та № від 10.05.2019 року.

Позивач просить задовольнити позовну заяву з огляду на наступне.

Головним управлінням ДФС в Одеській області було проведено документальну невиїзну перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України ТОВ «Кій Торг» () за митними деклараціями від 16.03.2017 р. № ІІА100110/2017/085880, № О А100110/2017/085874, № ІІА100110/2017/085875.

За результатами перевірки складено Акт №796/15-32-14-10-11/39896318 від 26.04.2019 р. (далі - Акт перевірки), в якому встановлені наступні порушення:

пункту 2 частини 2 статті 52, частини 1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-УІ, Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. № 584- VII, правил 1, 3 (а), 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 123 764,52 грн;

пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755- VI, що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 333 913,70 грн.

В Акті перевірки ГУ ДФС в Одеській області стверджує, що ТОВ «Кій Торг» за МД № ОАІООІ10/2017/085875 від 16.03.2017 р. невірно задекларувало код товару № 7 «пістолет паяльний клейовий ручний, побутовий, для низькотемпературного паяння...» за кодом УКТ ЗЕД 8515 11 00 00 (ставка мита 5%), тоді як на думку контролюючого органу вказаний товар повинен класифікуватись в товарній підкатегорії 8516 79 7000 (ставка мита 10%).

Також контролюючий орган стверджує, що відповідно до інформації, отриманої від митних органів Туреччини, при переміщенні товару «трикотажне полотно» за МД № ІІА100110/2017/085880, № ІІА100110/2017/085874 від 16.03.2017 р. ТОВ «Кій Торг» порушило вимоги митного законодавства України в частині повноти декларування вартості товару.

На підставі висновків Акту перевірки, Головним управлінням ДФС в Одеській області були прийняті податкові повідомлення-рішення, а саме:

№ від 10.05.2019 р. на загальну суму 154 705,65 грн (у т.ч. основний платіж - 123 764,52 грн, штрафні (фінансові) санкції - 30 941,13 грн) за платежем «мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання»;

№ від 10.05.2019 р. на загальну суму 417 392,13 грн (у т.ч. основний платіж - 333 913,70 грн, штрафні (фінансові) санкції - 83 478,43 грн) за платежем «податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання».

Згідно п.,56.1 ст. 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення (п. 56.13 ст. 56 ПК України).

Вищезазначені податкові повідомлення-рішення № та № від 10,05.2019 р. платник податку вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду за вх. №ЕП/6703/19 від 17.09.2019 року.

Згідно наданого до перевірки наказу б/н від 03.01.2017 року ліміт залишку готівки у касі за 2017 рік був встановлений у розмірі 275, 00 грн.

Відповідач вважає, що винесене податкове повідомлення-рішення про застосування штрафу № від 17.05.2019 року прийнято правомірно, позовні вимоги про його скасування не підлягають задоволенню.

Ухвалою суду від 27.08.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 27.09.2019 року.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27.09.2019 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відстуності.

Заслухавши пояснення представника відповідача та дослідивши наявні в справі письмові докази суд встановив наступні факти та обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до пункту 1, 2 частини 2 статті 351 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VІ, наказом ГУ ДФС в Одеській області від 10.04.2019 року «Про проведення документальної невиїзної ТОВ «Кій Торг», головним державним ревізором-інспектором, відділу митного аудиту управління аудиту Головного управління ДФС в Одеській області Бровченко Людмилою Миколаївною, проведена документальна невиїзна перевірка своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України ТОВ «Кій Торг» за митними деклараціями від 16.03.2017 року №№UA100110/2017/085880, UA100110/2017/085874, UA100110/2017/85875.

Повідомленням №482/14-10 від 10.04.2019 року відповідач довів до відома позивача інформацію про призначення проведення документальної невиїзної перевірки.

За результатами документальної невиїзної перевірки складено акт №796/15-32-14-10-11/39896318 від 26.04.2019, в ході якої встановлено порушення позивачем вимог: пункту 2 частини 2 статті 52, частини 1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-УІ, Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. № 584- VII, правил 1, 3 (а), 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 123 764,52 грн; пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755- VI, що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 333 913,70 грн.

В Акті перевірки ГУ ДФС в Одеській області зазаначено, що ТОВ «Кій Торг» за МД № UA100110/2017/085875 від 16.03.2017 р. невірно задекларувало код товару № 7 «пістолет паяльний клейовий ручний, побутовий, для низькотемпературного паяння...» за кодом УКТ ЗЕД 8515 11 00 00 (ставка мита 5%), вказаний товар повинен класифікуватись в товарній підкатегорії 8516 79 7000 (ставка мита 10%).

Крім того, відповідно до інформації, отриманої від митних органів Туреччини, при переміщенні товару «трикотажне полотно» за МД № UА100110/2017/085880, № UА100110/2017/085874 від 16.03.2017 р. ТОВ «Кій Торг» порушило вимоги митного законодавства України в частині повноти декларування вартості товару.

На підставі висновків Акту перевірки, Головним управлінням ДФС в Одеській області були прийняті податкові повідомлення-рішення, а саме:

№ від 10.05.2019 р. на загальну суму 154 705,65 грн (у т.ч. основний платіж - 123 764,52 грн, штрафні (фінансові) санкції - 30 941,13 грн) за платежем «мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання».

№ від 10.05.2019 р. на загальну суму 417 392,13 грн (у т.ч. основний платіж - 333 913,70 грн, штрафні (фінансові) санкції - 83 478,43 грн) за платежем «податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання».

Досліджуючи надані сторонами докази, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до частини першої статті 345 Митного кодексу України документальна перевірка це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 345 Митного кодексу України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Частиною першою статті 351 Митного кодексу України визначено, що предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 351 Митного кодексу України документальна невиїзна перевірка проводиться у разі виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 351 Митного кодексу України документальна невиїзна перевірка проводиться посадовими особами органу доходів і зборів в приміщенні цього органу за умови направлення керівнику відповідного підприємства або відповідному громадянину рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особистого вручення зазначеним особам чи уповноваженим ними представникам під розписку письмового повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки. Присутність уповноважених посадових осіб підприємства або громадянина, що перевіряється, під час проведення невиїзної документальної перевірки не обов`язкова.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що наказом ГУ ДФС в Одеській області від 10.04.2019 №2704 призначено проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ «Кій Торг».

Перевірка призначена контролюючим органом на підставі пункту 1, 2 частини другої статті 351 Митного кодексу України.

Положення статті 351 Митного кодексу України визначають, що предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

У частині другій статті 351 Митного кодексу України визначено дві підстави, за наявності яких може бути проведена документальна невиїзна перевірка.

Зокрема, відповідно до пункту 1 частини другої статті 351 Митного кодексу України, документальна невиїзна перевірка проводиться у разі виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів.

Положеннями статті 79 Податкового кодексу України передбачено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення, документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом.

Приписи цієї статті встановлюють, що перевірка проводиться за умови вручення платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Аналіз змісту вищенаведених норм Митного та Податкового кодексів України дає підстави для висновку, що проведення перевірки можливе за умови прийняття наказу, вручення наказу та повідомлення. Наказ про призначення документальної невиїзної перевірки обов`язково має містити підстави для її проведення, які зі змісту такого наказу можливо було чітко ідентифікувати.

Як вбачається з матеріалів справи ТОВ «Кій Торг» направлено письмове повідомлення №482/14-10 від 10.04.2019 про проведення перевірки.

При цьому, позивачем питання щодо завчасності повідомлення про проведення перевірки не ставилось.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач мав право проводити перевірку, за результатами якої прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Частиною 1 статті 67 Митного кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Відповідно до частина 2 статті 67 Митного кодексу України, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно частини першої статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (частина друга статті 69 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397; далі Порядок №650), контроль правильності класифікації товарів це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Розділом ІІІ вказаного Порядку №650 встановлено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до Митного кодексу України.

Посадові особи підрозділу митного оформлення чи митного поста, відділу митних платежів здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У випадку, передбаченому підпунктом «а» абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТ ЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю.

У випадку, передбаченому підпунктом «б» абзацу четвертого цього пункту, перевіряється відповідність характеристик товару критеріям, визначальним для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД за наведеними характеристиками товару в Рішенні.

У випадку, передбаченому підпунктами «б», «в» абзацу четвертого цього пункту, виявлені Рішення на ідентичні або подібні (аналогічні) товари беруться до уваги.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19 вересня 2013 року № 584-УІІ «Про Митний тариф України», з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі ОПІ) та визначальних для класифікації характеристик товару.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401.

Відповідно до Правила 1 ОПІ назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

До товарної позиції згідно УКТ ЗЕД 8515 включаються наступні товари «Машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи з електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно-променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки».

Згідно пункту (1) пояснень до товарної позиції 8515 машини та апарати для низькотемпературної пайки, високотемпературної пайки та зварювання включають певні види машин та апаратів для низькотемпературної пайки, високотемпературної пайки або зварювання, портативні або стаціонарні. Вони також включаються до цієї групи, якщо на них можна виконувати й операції різання.

Зварювальні операції можуть виконуватися вручну або повністю або частково в автоматизованому режимі.

Відповідно до пункту (А) пояснень до товарної позиції 8515 до цієї групи входять Машини та апарати для низькотемпературної або високотемпературної пайки.

Тепло зазвичай одержують за рахунок індукції або провідності від джерел електроенергії.

Паяння, включаючи паяння тугоплавким припоєм, являє собою операцію, в якій металеві деталі з`єднуються між собою заповнювальним металом з меншою температурою плавлення, який змочує метал(и) основи. Метал(и) основи не бере участі у процесі сплавлення під час утворення з`єднання. Присадний матеріал зазвичай розподіляється між поверхнями з`єднання за допомогою капілярного притягання. Високотемпературна пайка відрізняється від низькотемпературної пайки температурою плавлення використовуваних присадних матеріалів. При високотемпературній пайці температура зазвичай перевищує 450°С, тоді як при низькотемпературній пайці точка плавлення досягається при меншій температурі,

До цієї групи входять лише такі машини та апарати, які через свої спеціальні пристрої (наприклад, система для подачі паяльного дроту) можуть бути визначені як машини та апарати, призначені виключно чи переважно для паяння, включаючі паяння тугоплавким припоєм. Інші пристрої слід розглядати як печі, какери абс нагрівальне устаткування відповідно до визначення, поданого в товарній позиції 8514.

Проте, поряд з цим існує товарна позиція УКТ ЗЕД 8516 «Електричні водонагрівач акумулювальні або безінерційні та електричні нагрівачі занурені; прилади електричні дш обігрівання приміщень, ґрунту; електронагрівальні апарати перукарські (наприклад сушарки для волосся, бігуді, щипці для гарячої завивки) або сушарки для рук; праскі електричні; інші побутові електронагрівальні прилади; елементи опору нагрівальні, кріл/ включених до товарної позиції 8545».

Відповідно до пункту (Е) пояснень до товарної позиції 8516 до групи інші побутов електронагрівальні прилади входять всі ектронагрівальні машини та пристрої за умови, що вони, як правило, застосовуються в побуті.

Відповідно до Правила 3 а) ОП1 перевага надається тій товарній позиції, яка більш конкретно описує товар у порівнянні з найменуваннями товарних позицій, що дають більш загальний опис. Однак, коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, які входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише до окремих частин товарів, що надходять у продаж у наборі, призначеному для роздрібної торгівлі, тоді ці товарні позиції розглядаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо одна з них має повніший або більш точний опис товару.

Відповідно до Правила 6 ОПІ для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях повинна здійснюватися відповідно до найменувань останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (шиїаііз шиїапсііз), положень вищезазначених Правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього Правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не обумовлено інше.

Характеристики товарів для визначення коду УКТ ЗЕД встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, інформації про товар розміщеної у відкритому доступі мережі інтернет та, у разі потреби, результатів лабораторних досліджень конкретного товару.

Листом ДФС України від 13.09.2017 № 24467/7/99-99-14-02-17 визначено, що «Згідно з даними мережі Інтернет - клейові пістолети призначені для склеювання таких матеріалів як: дерево, пластик, пластмаса, кераміка, скло, щільного паперу та інших подібних матеріалів. Пістолет працює від мережі 220В. Потужність пістолета складає від 10 Вт. Робочий стан пістолета контролюється завдяки світлодіодній індикації. Клейовий стрижень вставляється за допомогою затворного механізму. Використовується клейовий стрижень діаметром 11 мм. Час розігріву - 3-5 хв. Принцип роботи клейового пістолета простий: пістолет «заряджається» клейовим стрижнем, який під впливом високої температури нагрівається і клей в розплавленому вигляді подається через носик-сопло».

У товаросупроводних документах, наданих при митному оформленні МД від 16.03.2017, а саме, у інвойсі від 12.08.2016 № Т/КТ-09/1 товар зазначено, як «паяльний пістолет».

Таким чином, на підставі вищевикладеного, з урахуванням положень Основних правил інтерпретації класифікації товарів 1, 3(а), 6, затверджених Законом України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України», приміток та пояснень УКТ ЗЕД до товарних позицій 8515 та 8516, з урахуванням характеристики, призначення, принципу роботи, товар «Пістолет паяльний клейовий ручний, побутовий, для низькотемпературного паяння» повинен класифікуватися згідно УКТ ЗЕД в товарній підкатегорії (ставка ввізного мита 10%).

Зазначена позиція щодо класифікації товару «Пістолет паяльний клейовий ручний побутовий, для низькотемпературного паяння...» у товарній позиції 8516 79 70 00 згідне з УКТ ЗЕД узгоджується з Департаментом адміністрування митних платежів ДФС України (лист від 08.09.2017 №1865/7/99-99-19-03-03-18).

Наведені вище доводи підтверджують правильність класифікації «паяльного пістолета» у товарній позиції « 8516» та правомірність висновків співробітників ГУ ДФС про необхідність їх класифікації у даній товарній позиції.

Щодо правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності повноти нарахування та сплати митних платежів відносно МД від 16.03.2017 року №№UA100110/2017/085880, UA00110/2017/085874.

Як встановлено судом, відповідно до інформації, отриманої від митних органів Республіки Туреччині (листи від 14.03.2018 №4.01.03/UA-9833-32801873 від 23.02.2018 №4.01.03/UA-310277) встановлено порушення вимог митного законодавства України в частині повноти декларування ТОВ «Кій Торг» фактурної вартості товару за МД від 16.03.2017 року №№UA100110/2017/085880, UA100110/2017/085874.

Відповідно до МД від 16.03.2017 №UA 100110/2017/085880, контракту від № DOG/КТ-0715 продавцем та відправником товару є компанія DOGAN TEKSTIL LTD STI. (Туреччина), покупцем та одержувачем є ТОВ«Кій Торг» (м.Одеса, Україна).

Згідно інвойсів від 12.08.2016 №12394, від 17.08.2016 №12394/1 та СМR від 12.08.2016 №00331 відправником товару є компанія DOGAN TEKSTIL LTD STI. (Туреччина).

Митними органами Республіки Туреччина (лист від 23.02.2018 №29980007- 724.01.ОЗ/UA-З10277) надано копію експортної декларації від 12.08.2016 № 16341З00ЕХ477139, експортного інвойсу від 12.08.2016 №012394, СМR від 12.08.2016 №003314 та CARNET TIR від 12.08.2016 №UХ.77365032, які пов`язані з експортом до України товару «полотно» за МД від 16.03.2017 №UA100110/2017/085880 на адресу ТОВ «Кій Торг» (Україна).

Згідно з даними, зазначеними в копії експортної декларації від 12.08.2016 №16341300ЕХ477139, експортного інвойсу від 12.08.2016 №012394, СМR від 12.08.2016 №003314 та CARNET TIR від 12.08.2016 №UX.77365032 з території Республіки Туреччина в Україну на адресу ТОЙ «Кій Торг» (Одеса) транспортним засобом НОМЕР_1 / НОМЕР_2 було відправлено товар «полотно загальною вагою брутто - 16636,6 кг, в кількості - 734 пакувальних місць.

За експортною декларацією, експортним інвойсом та транспортними документами відправником товару є компанія DOGAN TEKSTIL LTD STI. (Туреччина). Країна призначення вантажу - Україна.

Відповідно до графи 20 експортної декларації - умови поставки ЕХW-Стамбул.

Відповідно до експортного інвойсу від 12.08.2016 №012394, виставленого компанією-виробником DOGAN TEKSTIL LTD STI. (Туреччина), вартість проданих товарів «полотно» на умовах ЕХW (загальною вагою брутто - 16636,6 кг) становить - 65393.8 дол. США.

У графі 22 «валюта та фактурна вартість» вказаної експортної митної декларації зазначено фактурну вартість даних товарів, яка становить - 66393,8 дол. США.

Даними, які містяться у графах експортної декларації від 12.08.2016 №16341300ЕХ477139, експортного інвойсу від 12.08.2016 №012394, СМR від 12.08.2016 №003314 та CARNET TIR від 12.08.2016 №UX.77365032 підтверджено достовірніст; даних про товар, наданих при митному оформленні митної декларації від 16.03.2017 №UА100110/2017/085880, а саме щодо відправника, одержувача, країни відправлення, країни призначення, опису товару, номеру транспортного засобу, ваги брутто, кількості місць.

Крім того, митними органами Туреччини були надані СМR від 12.08.2016 №003314 та CARNET TIR від 12.08.2016 №UX.773б5032. які ідентичні транспортним документам, що подавалися під час митного оформлення товарів за МД від №UA00110/2017/085880.

Таким чином, співставлення даних про товар, які містяться в документах, наданих уповноваженим органом Турецької Республіки та документах, які подавались при ввезені товарів в Україну за МД від 16.03.2017 №UА100110/2017/085880 дозволяє однозначне стверджувати, що документи стосуються однієї поставки товару, експортованого з Туреччини до України транспортним засобом НОМЕР_1 / НОМЕР_2 .

Співсташіенням даних, які містяться в експортної декларації від 12.08.2016 №16341300ЕХ477139, експортного інвойсу від 12.08.2016 №012394 та графі 42 імпортної митної декларації від 16.03.2017 №UA100110/2017/085880, інвойсу від 17.08.2016 № 12394/1 встановлено, ще фактурна вартість товару, заявлена при імпорті товару є меншою, ніж фактурна вартість задекларована у експортній декларації, яка надана уповноваженим органом Турецької Республіки.

Зі змісту частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною першою статті 278 Митного кодексу України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання органу доходів і зборів митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання органом доходів і зборів у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.

Згідно частини четвертої стаття 280 Митного кодексу України, ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими Митним тарифом України.

Датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення (пункт 187.8 статті 187 Податковий кодекс України).

Базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів (пункт 190.1 статті 190 Податкового кодексу України).

Відповідно до положень пункту 54.3, пункту 54.4 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо, зокрема, результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях. У разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлюється обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, згідно частини другої зазначеної норми Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено, що при винесенні податкових повідомлень-рішень № та № від 10.05.2019 року ГУ ДФС діяло в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та Законами України, з урахуванням усіх обставин, що мають значення, а тому в задоволенні позовних вимог ТОВ «Кій Торг» слід відмовити у повному обсязі.

Судом ткож не приймається до уваги посилання представника на те, що подтковиморганом не були належним чином легалізовані в Україні документи, що були надіслані митними оргами Туреччини, а тому вони не могли були бути використані під час проведення податкловлої перевірки, оскільки їх переклад та визначення суми вартісних показників декларації вивезення з країни походження та ввезення на митну територію України було здійснено митним органом Київською міською митницеє ДФС та повідомлено ці показники ГУ ДФС в Одесткій області листом від 06.07.2018 року №2293/7/26-70-19-01.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст.ст.139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволені позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «КІЙ ТОРГ» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС в Одеській області № та № від 10.05.2019 року - відмовити повністю.

Повний текст судового рішення виготовлено та підписано суддею 21.11.2019 року.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя Єфіменко К.С.

.