Справа № 823/1430/17
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2019-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

13 листопада 2019 року

Київ

справа № 823/1430/17

провадження № К/9901/56851/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Бевзенка В. М., Данилевич Н. А.,

розглянув у порядку письмового провадження в касаційній інстанції

за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 6 червня 2018 року, прийняту у складі колегії суддів: Собківа Я. М. (головуючий), Петрика І. Й., Сорочка Є. О.

І. Суть спору

1. У вересні 2017 року ОСОБА_1 (надалі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (надалі також ДПП, відповідач), у якому просив:

1.1. визнати протиправним та скасувати наказ ДПП від 17 серпня 2017 року № 303 о/с у частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби;

1.2. поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі в Управлінні патрульної поліції в м. Черкаси Департаменту патрульної поліції (надалі також УПП в м. Черкаси ДПП) на посаді інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси з 17 серпня 2017 року;

1.3. стягнути з ДПП на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

2. Свої вимоги позивач обґрунтовував протиправністю оскаржуваного наказу, з-поміж іншого, стверджуючи, що відповідач під час проведення службового розслідування допустив ряд процедурних порушень, а також необґрунтовано обрав найсуворіший із видів дисциплінарних стягнень.

3. Відповідач позов не визнав. У запереченні проти позову наголошував на його безпідставності з огляду на правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи

4. На підставі наказу від 12 червня 2017 року № 2763 «Про призначення та проведення службового розслідування» з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни командиром роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_2 , що мало місце 9 червня 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 та спростування чи підтвердження інформації висвітленої в сюжеті видання «Вичерпно» командиром роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_2 , яка у позаслужбовий час, озвучила інформацію, що досить негативно вплинула на репутацію Управління патрульної поліції в місті Черкаси Департаменту патрульної поліції, відповідач призначив службове розслідування. Підставами для його проведення визначено пункт 4 розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію», пункт 9 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», частини першу-четверту статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», пункти 2.2.1, 2.2.11, 2.5, 2.6 Інструкції «Про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України» затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 12 березня 2013 року № 230 (надалі - Інструкція № 230).

5. За результатом службового розслідування 14 липня 2017 року комісією складено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими співробітниками Управління патрульної поліції в м. Черкаси ДАА, який затверджено 10 серпня 2017 року начальником ДПП підполковником поліції ОСОБА_6. (надалі - Висновок від 14 липня 2017 року).

6. Так, у Висновку від 14 липня 2017 року, серед іншого, зазначено, що 9 червня 2017 року до УПП в м. Черкаси ДПП прийшло близько двадцяти працівників патрульної поліції роти № 3 із питанням чому було відсторонено від виконання службових обов`язків командира роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_7 . При цьому молодший лейтенант поліції ОСОБА_5. запросив журналістів з інформаційного видання «Вичерпно», а також журналіста ОСОБА_4 , яким попередньо було повідомлено, що особовий склад роти № 3 УПП в м. Черкаси ДПП на цій зустрічі має намір висловити недовіру начальнику УПП в м. Черкаси ДПП - ОСОБА_8.

Згодом, 13 червня 2017 року об 11:00 год. у конференц-залі Громадської спілки «Агенція підтримки підприємництва та інвестицій» відбулася прес-конференція окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП з питання висловлення недовіри начальнику УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_8. та його заступникам. На даній конференції лейтенант поліції ОСОБА_7. , молодший лейтенант поліції ОСОБА_5., лейтенант поліції ОСОБА_1., лейтенант поліції ОСОБА_10. та лейтенант поліції ОСОБА_9. розповідали представникам преси та громадськості, що від начальника УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_8 надходять незаконні накази, які полягають у вказівці вибірково зупиняти окремі транспортні засоби для складання на водіїв відповідних транспортних засобів адміністративних матеріалів.

З метою надання оцінки правомірності дій керівника УПП в м. Черкаси ДПП за вказаними фактами було призначено службове розслідування, у ході проведення якого, для всебічного та об`єктивного дослідження обставин події, відділом моніторингу Управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП, серед іншого отримано пояснення і від вказаних вище осіб.

6.1. Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1. надав такі пояснення.

У березні 2016 року лейтенант поліції ОСОБА_1 виніс щодо депутата Черкаської обласної ради ОСОБА_11 постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху (зупинка в зоні дії знаку 3.34). У листопаді/грудні 2016 року начальник Управління ОСОБА_8 віддав усну вказівку щодо накладення на вказану особу повторного адміністративного стягнення, мотивуючи це тим, що у позивача є досвід спілкування з вказаною особою.

У лютому 2017 року лейтенант поліції ОСОБА_1 став свідком наради, яка відбувалася за участі командира роти № 3 ОСОБА_7. , начальника Управління ОСОБА_8 , заступника начальника Управління ОСОБА_12 та заступника командира батальйону Управління ОСОБА_13 , та чув, як ОСОБА_8 і ОСОБА_12 на високих тонах розмовляли з ОСОБА_7. , указуючи їй, щоб ні вона, ні її підлеглі не чіпали автомобілі з номерними знаками невстановленого зразка на зеленому фоні, вказуючи що їм надано певний час для постановлення таких транспортних засобів на облік. Також заявили лейтенанту ОСОБА_7. , що якщо вона не зупиниться, до неї буде застосовано дисциплінарне стягнення та знято з посади.

Також, у лютому 2017 року ОСОБА_1 біля магазину «Molly», що розташований в м. Черкаси по бульвару Шевченка, зупинено автомобіль під керуванням громадянина ОСОБА_14 , який мав явні ознаки алкогольного сп`яніння. У зв`язку з цим відносно останнього складено протокол за частиною першою статті 130 КУпАП і винесено постанову, а транспортний засіб евакуйовано у зв`язку з тим, що ОСОБА_14 не мав до кого звернутись для того, щоб забрали його автомобіль.

Згодом ОСОБА_14 написав заяву до прокуратури про те, що його побили. Після чого, молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_5 довели до відома наказ на проведення службового розслідування відносно нього та відсторонили від займаної посади на час його проведення. Хоча в даній події брали участь патрульні поліцейські ОСОБА_1 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16

15 травня 2017 року лейтенант поліції ОСОБА_1 надіслав доповідну до ДПП з інформацією про те, що 13 травня 2017 року начальник Управління ОСОБА_8 вимагав від нього надати неправдиві свідчення щодо молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_5. про те, що останній побив водія ОСОБА_14 , на що отримав відмову, після чого начальник Управління ОСОБА_8 заявив, що тоді відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 буде розпочато службове розслідування.

Також, 4 червня 2017 року лейтенантом поліції ОСОБА_1 затримано громадянина ОСОБА_18 за вчинення порушень передбачених статтею 173 (дрібне хуліганство) та статтею 185 (злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського) КУпАП, також було відібрано пояснення у семи свідків, де останні пояснили, що порушник поводив себе неадекватно, бив людину, кидав товари, виражався нецензурною лайкою, хапав ОСОБА_1 за кобуру де знаходилась зброя.

Після цього начальник Управління ОСОБА_8 викликав лейтенанта поліції ОСОБА_1 до себе в кабінет, де спочатку намагався пояснити йому порушення вчиненні ним під час вказаної вище події та після чого заявив, що на останнього буде накладено дисциплінарне стягнення.

6.2. Опитаний під час проведення службового розслідування начальник УПП в м. Черкаси ДПП лейтенант поліції ОСОБА_8 пояснив таке.

У зв`язку з тим, що на адресу УПП в м. Черкаси ДПП постійно надходять численні скарги від громадян по причині перевищення службових повноважень працівниками роти № 3 та інформація по даним зверненням систематично вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань, 8 червня 2017 року в службовому кабінеті начальника Управління ОСОБА_8 відбулась розмова останнього з командиром роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_7. , під час якої лейтенант поліції ОСОБА_8 у черговий раз озвучив всі недоліки та проблеми, які відбуваються з підпорядкованим ОСОБА_7. особовим складом. Хоча лейтенанту поліції ОСОБА_7. неодноразово наголошувалося на необхідність дотримання законності під час несення служби її підлеглими, зокрема молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_5. і лейтенантом поліції ОСОБА_1 , проте остання до всіх подібних зауважень завжди ставилася невідповідально та критично, наголошуючи при цьому, що її підлеглі діють тільки в межах чинного законодавства України.

Оскільки згідно зі статтею 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати, по завершенню вказаної розмови ОСОБА_8 , не маючи упередженого ставлення до ОСОБА_7. , запропонував останній, щоб вона добровільно написала рапорт на переведення з командира роти № 3 на посаду інспектора в іншу роту, оскільки вона не справляється із службовими обов`язками. На що лейтенант поліції ОСОБА_7. , нічого не відповівши, покинула службовий кабінет.

Наступного дня, 9 червня 2017 року до УПП в м. Черкаси ДПП прийшло близько двадцяти працівників патрульної поліції роти № 3 із питанням чому лейтенанта поліції ОСОБА_7. відсторонено від виконання службових обов`язків командира роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП. При цьому молодший лейтенант поліції ОСОБА_5. запросив журналістів із інформаційного видання «Вичерпно», а також журналіста ОСОБА_4 , яким попередньо було повідомлено, що особовий склад роти № 3 УПП в м. Черкаси ДПП на цій зустрічі має намір висловити недовіру начальнику УПП в м. Черкаси ДПП - ОСОБА_8 . Після того, як лейтенант поліції ОСОБА_8 відповів працівникам патрульної поліції роти № 3 на всі запитання, останній дав журналістам коротке інтерв`ю стосовно ситуації, яка склалася.

Згодом, 13 червня 2017 року об 11:00 год. у конференц-залі Громадської спілки «Агенція підтримки підприємництва та інвестицій» відбулася прес-конференція окремих працівників УПП в м. Черкаси ДПП з питання висловлення недовіри начальнику УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_8. та його заступникам. На даній конференції лейтенант поліції ОСОБА_7. , молодший лейтенант поліції ОСОБА_5., лейтенант поліції ОСОБА_1., лейтенант поліції ОСОБА_10. та лейтенант поліції ОСОБА_9. розповідали представникам преси та громадськості, що від начальника УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_8 та його заступників надходять незаконні накази, які полягають у вказівці вибірково зупиняти окремі транспортні засоби для складання на водіїв відповідних транспортних засобів адміністративних матеріалів, а також про перевищення керівним складом Управління службових повноважень. При цьому, жодних підтверджуючих фактів щодо перевищення службових повноважень на цій прес-конференції надано не було, пояснюючи це тим, що всі докази втрачені.

Згідно з поясненнями, ОСОБА_8 , вважає такі дії окремих працівників Управління недопустимими та такими, що перешкоджають роботі структурного підрозділу і негативно впливають на репутацію Національної поліції в цілому.

Крім того, ОСОБА_8 зазначив, що жодних погроз щодо проведення службового розслідування стосовно лейтенанта поліції ОСОБА_1 та притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності від нього не надходило.

Також ОСОБА_8 пояснив, що 20 березня 2017 року до нього на підпис надійшов лист від інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 про вилучення відеозапису з камер відео спостереження АЗС «WOG», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. 30 років Перемоги, 7/1. Як пояснив лейтенант поліції ОСОБА_1 , не повідомляючи при цьому жодних подробиць, даний відеозапис йому потрібен був для долучення до матеріалів справі за статтею 130 КУпАП.

Як з`ясувалося пізніше, лейтенант поліції ОСОБА_1 та молодший лейтенант поліції ОСОБА_5 . мали на меті таким чином довести порушення Правил дорожнього руху старшим лейтенантом поліції ОСОБА_17, яка, на їхню думку, 17 березня 2017 року керувала автомобілем «Chevrolet Niva» в стані алкогольного сп`яніння. Також, з цією метою молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_5. були опитані ОСОБА_22 (оператор АЗС «WOG») та ОСОБА_23 (помічник оператора АЗС «WOG»), які своїми письмовими поясненнями зазначили, що 17 березня 2017 року близько 02:00 год. на з АЗС «WOG» за вказаною вище адресою під`їхав автомобіль «Chevrolet Niva», з якого вийшла старший лейтенант поліції ОСОБА_17 із ознаками алкогольного сп`яніння, а саме хитка хода, почервоніння обличчя, зухвала поведінка, яка намагалася придбати тютюнові вироби. Після цього остання, повернувшись до свого автомобіля, декілька разів затиснула на педаль газу та різко зрушила з місця. Про цю подію було повідомлено працівникам патрульної поліції, що знаходились неподалік, а саме інспектору роти № 1 батальйону УПП м. Черкаси ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_20 та інспектору роти № 2 батальйону УПП м. Черкаси ДПП лейтенанту поліції ОСОБА_19 , які для об`єктивного встановлення даної обставини попрямували за вказаним автомобілем, яким керувала ОСОБА_17 .

У подальшому, відповідно до рапорту інспектора роти № 1 УПП м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_20 від 28 березня 2017 року, 17 березня 2017 року він у складі екіпажу патрульної поліції «Отава - 0102» разом із інспектором роти № 2 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_19 . Близько 02:00 год., перебуваючи на АЗС «WOG», що знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. 30 років Перемоги, 7/1, лейтенант поліції ОСОБА_20. помітив, як від заправної станції від`їхав автомобіль «Chevrolet Niva» під керуванням інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в м. Черкаси ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_17 Згодом до працівників патрульної поліції екіпажу «Отава - 0102» підійшов працівник АЗС та повідомив, що на його думку вказана особа, перебуває в стані алкогольного сп`яніння. Тому, працівники патрульної поліції екіпажу «Отава - 0102» вирішили перевірити дану інформацію та розпочали рух на службовому автомобілі «Toyota Prius» по вул. Сумгаїтській в м. Черкаси в напрямку можливого руху автомобіля під керуванням старшого лейтенанта ОСОБА_17 Однак, проїхавши на вул. Смілянській до виїзду з міста Черкаси, автомобіль «Chevrolet Niva» так і не був помічений. У зв`язку з цим, був здійснений дзвінок на мобільний телефон старшого лейтенанта ОСОБА_17 , яка в ході розмови повідомила, що дійсно зараз знаходиться за кермом автомобіля та в даний момент вже прямує з м. Черкаси до м. Сміла. При цьому мова останньої була зрозумілою та чіткою, підстав вважати, що старший лейтенант поліції ОСОБА_17 керувала автомобілем у стані алкогольного сп`яніння у лейтенанта поліції ОСОБА_20 не виникло.

Також, для з`ясування всіх обставин справи, 24 березня 2017 року був здійснений виїзд працівників відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Черкаси ДПП на вищезазначену АЗС «WOG», де була опитана працівниця заправної станції ОСОБА_31 , яка засвідчила своїм письмовим поясненням те, що 19 березня 2017 року близько 19:15 год. вона прийшла на своє робоче місце, де до неї звернулася її колега ОСОБА_22 та повідомила, що під час робочої зміни до неї підходив працівник патрульної поліції ОСОБА_5. і запропонував написати письмове пояснення про обставини події, яка мала місце 19 березня 2017 року 02:00 год. щодо керування старшим лейтенантом поліції ОСОБА_17 . транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Також ОСОБА_22 повідомила, що своє пояснення вона написала зі слів молодшого лейтенанта ОСОБА_5.

Потім, цей же працівник поліції підійшов до помічника оператора ОСОБА_32 і почав відбирати пояснення у нього, при цьому написавши його власноруч, молодший лейтенант ОСОБА_5. попросив останнього поставити свій підпис. У своїх поясненнях ОСОБА_32 наголошував на тому, що, на його думку, ОСОБА_17 не перебувала в стані алкогольного сп`яніння. Даний факт підтвердила і ОСОБА_22 у своїх поясненнях.

Ураховуючи вищевикладене та те, що факт можливого вчинення інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в м. Черкаси старшим лейтенантом поліції ОСОБА_17 адміністративного правопорушення не був установлений на місці у визначеному чинним законодавством порядку, а всі докази щодо її вини ґрунтувалися лише на здогадах лейтенанта поліції ОСОБА_1 , молодшого лейтенанта ОСОБА_5. та поясненнях, що відібрані у працівників АЗС «WOG», достовірність яких викликає великі сумніви, службове розслідування щодо обставини керування 17 березня 2017 року старшим лейтенантом поліції ОСОБА_17 . автомобілем «Chevrolet Niva» в стані алкогольного сп`яніння не проводилось.

7. У зв`язку з викладеним у Висновку від 14 липня 2017 року зазначено, що дії лейтенанта поліції ОСОБА_1 перешкоджають роботі структурного підрозділу і негативно впливають на репутацію УПП в м. Черкаси ДПП і Національної поліції в цілому, а тому в діях останнього вбачається склад дисциплінарного проступку.

8. За наслідками проведеного службового розслідування у Висновку від 14 липня 2017 року за вчинення дисциплінарних проступків, що виразилися у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 9, 11, частини першої статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 4 ч. 2, п. 2 ч. 4, п. 1 ч. 7 розділу ІІ Правил етичної поведінки працівника апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затверджених наказом МВС України від 28 квітня 2016 року № 326, п.п. 1, 2, 7, 8 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 9 листопада 2016 року № 1179, на підставі пункту 8 частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, до інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 рекомендовано звільнити зі служби в Національній поліції.

9. Наказом ДПП від 10 серпня 2017 року № 1258 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» на підставі вказаного вище висновку службового розслідування до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в Національній поліції. Правове обґрунтування наказу дублює посилання на вищеназвані законодавчі положення.

10. Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 17 серпня 2017 року № 303 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» позивача звільнено зі служби в поліції за частиною першою статті 77 цього Закону (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту ОВС України).

11. Вважаючи протиправним притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції, позивач звернувся до суду.

ІІІ. Рішення судів першої й апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення

12. Черкаський окружний адміністративний суд рішенням від 15 грудня 2017 року, вийшовши за межі заявлених позивачем вимог, позов задовольнив повністю:

12.1. визнав протиправним та скасував наказ ДПП від 10 серпня 2017 року № 1258 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині звільнення інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції;

12.2. визнав протиправним та скасував наказ ДПП від 17 серпня 2017 року № 303 о/с «По особовому складу» про звільнення інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

12.3. поновив з 18 серпня 2017 року ОСОБА_1 на посаді інспектора роти № 3 батальйону УПП в м. Черкаси ДПП;

12.4. стягнув з ДПП на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 18148,69 гривень.

13. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив із безпідставності висновку відповідача про те, що матеріалами службового розслідування встановлено дії позивача, які є несумісними з проходженням служби в поліції та які суперечать змісту Присяги працівника Національної поліції України, оскільки підривають довіру громадян як до працівників поліції, так і до органів поліції в цілому, принижують їх авторитет.

14. Київський апеляційний адміністративний суд постановою від 6 червня 2018 року скасував рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2017 року повністю та ухвалив нове судове рішення, яким відмовив повністю у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до ДПП про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

15. Таке своє рішення апеляційний суд мотивував тим, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як порушення службової дисципліни. Також цей суд зазначив, що вказана публічна критика є вчинком, який зашкоджує роботі та негативно впливає на репутацію ДПП та Національної поліції України в цілому. Публічно критикувати начальника та розповсюджувати громадськості та органам ЗМІ інформацію, яка може зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію Національної поліції України, є недопустимим.

IV. Провадження в суді касаційної інстанції

16. Позивач подав касаційну скаргу, в якій посилається на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення ним норм процесуального права.

17. Як і під час судового розгляду в судах першої й апеляційної інстанцій, у касаційній скарзі позивач наполягає на безпідставності оскаржуваного наказу з огляду на відсутність у його діяннях складу дисциплінарного проступку, а також на недотриманні з боку відповідача процедури проведення службового розслідування.

18. У касаційній скарзі позивач просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

19. Відповідач подав відзив на касаційну скаргу, в якому, наполягаючи на безпідставності останньої, просить залишити її без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

20. Також позивач 13 та 27 грудня 2018 року надіслав до суду касаційної інстанції доповнення до касаційної скарги.

V. Оцінка Верховного Суду

21. Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (у відповідній редакції; надалі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV (у відповідній редакції; надалі - Дисциплінарний статут), Інструкцією № 230 та іншими нормативно-правовими актами.

22. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

23. За приписами частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

24. Відповідно до частини першої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

25. Частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту визначає поняття «службова дисципліна» як дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

26. Згідно з частиною другою цієї ж статті службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

27. Визначення дисциплінарного проступку міститься у статті 2 Дисциплінарного статуту та означає невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

28. За змістом статті 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку тощо.

29. Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

30. Зокрема, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

31. За змістом пункту 2.1 Інструкції № 230 підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України (особи РНС) службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

32. Згідно з пунктом 2.5 Інструкції № 230 підстави для призначення службового розслідування можуть міститися в службових документах осіб РНС, матеріалах перевірок, письмових зверненнях громадян України, осіб без громадянства та іноземців, депутатських запитах та зверненнях народних депутатів України, повідомленнях уповноважених органів досудового розслідування, заявах і повідомленнях інших правоохоронних органів, підприємств, установ і організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації або в інших документах, отриманих в установленому законодавством України порядку.

33. Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 2.6 цієї ж Інструкції).

34. При цьому за визначенням, наведеним у пункті 1.2 Інструкції № 230, службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з`ясування інших обставин.

35. Аналіз указаних положень Інструкції № 230 дає підстави для висновку про те, що підставою для проведення службового розслідування можуть бути конкретні визначені в цій інструкції події, що потребують більш ретельної перевірки відповідних фактичних та інших обставин таких подій.

36. Однак, як убачається з установлених у цій справі фактичних обставин, службове розслідування згідно з наказом від 12 червня 2017 року № 2763 розпочато щодо подій, що мали місце 9 червня 2017 року, але під час службового розслідування надано оцінку подіям, що мали місце після її призначення, а саме 13 червня 2017 року.

37. Отже, члени комісії вийшли за межі предмету службового розслідування, визначені наказом від 12 червня 2017 року № 2763.

38. Таким чином, Висновок від 14 липня 2017 року в частині оцінки подій, що мали місце 13 червня 2017 року, є недопустимим доказом в аспекті доведення правомірності наказів про звільнення позивача як такий, що одержаний із порушенням порядку, встановленого Інструкцією № 230.

39. Указане залишилось поза увагою апеляційного суду під час ухвалення оскаржуваного судового рішення, що є підставою для його скасування відповідно до пункту 3 частини другої статті 353 КАС України та направлення справи на новий судовий розгляд.

40. Окрім того, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень:

1) усне зауваження;

2) зауваження;

3) догана;

4) сувора догана;

5) попередження про неповну посадову відповідність;

6) звільнення з посади;

7) пониження в спеціальному званні на один ступінь;

8) звільнення з органів внутрішніх справ.

41. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.

42. Суд апеляційної інстанції встановив, що наказами ДПП від 18 квітня 2017 року № 670, від 13 червня 2017 року № 976 і від 10 липня 2017 року № 1116 позивач притягався до дисциплінарної відповідальності у виді усного зауваження, суворої догани та попередження про неповну посадову відповідність.

43. Верховний Суд зазначає, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

44. Своєю чергою, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, пропорційно тощо.

45. Однак, апеляційний суд, ухвалюючи у справі нове судове рішення, не дослідив питання щодо співмірності та обґрунтованості з боку відповідача виду накладеного на позивача дисциплінарного стягнення, тоді як у силу статті 12 Дисциплінарного статуту та, з урахуванням раніше накладених стягнень, можливими альтернативними видами стягнення були звільнення з посади, пониження в спеціальному званні на один ступінь та звільнення з органів Національної поліції.

46. За приписами частин першої-третьої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

47. Викладене в сукупності дає підстави для висновку про порушення норм процесуального права та недотримання судом апеляційної інстанції принципу офіційного з`ясування всіх обставин справи під час дослідження зібраних у справі доказів, що унеможливило належне встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

48. Своєю чергою, суд касаційної інстанції у силу приписів статті 341 КАС України обмежений у праві додаткової перевірки зібраних у справі доказів.

VІ. Висновки за результатом розгляду касаційної скарги

49. Покладені в основу обґрунтування касаційної скарги аргументи позивача щодо порушення з боку суду апеляційної інстанції норм процесуального права частково знайшли своє підтвердження.

50. Водночас суд не досліджує доводи ОСОБА_1 , наведені в поданих 13 та 27 грудня 2018 року доповненнях до касаційної скарги, оскільки згідно з частиною першою статті 337 КАС України особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження, обґрунтувавши необхідність таких змін чи доповнень. Вказані вимоги процесуального закону роз`яснені позивачеві в ухвалі Верховного Суду від 27 липня 2018 року про відкриття касаційного провадження, однак під час подання згаданих доповнень до касаційної скарги не дотримані.

51. Таким чином, зважаючи на приписи статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване судове рішення - скасуванню із направленням справи на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

52. Під час нового розгляду необхідно ретельно дослідити спірні правовідносини з урахуванням викладених у цій постанові висновків і надати оцінку заявленим позовним вимогам та рішенню суду першої інстанції крізь призму частини другої статті 2 КАС України та з урахуванням установленого статтею 6 цього Кодексу принципу верховенства права.

VІI. Судові витрати

53. Оскільки справа повертається на новий судовий розгляд, питання про розподіл судових витрат у порядку статті 139 КАС України не вирішується.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 6 червня 2018 року у справі № 823/1430/17 скасувати, а справу направити на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Головуючий М. І. Смокович

Судді В. М. Бевзенко

Н. А. Данилевич