Справа № 160/5234/19
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року Справа № 160/5234/19
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" про застосування заходів реагування,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - позивач, ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" (далі відповідач, ТОВ "ШФ "Еліт стиль"), у якому позивач просить: - застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: частини нежитлових приміщень швейної фабрики, що розташовані на першому та другому поверсі двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Шатохіна, 21, Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" (код ЄДРПОУ - 40281445), до повного усунення порушень; - встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: частини нежитлових приміщень швейної фабрики, що розташовані на першому та другому поверсі двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Шатохіна, 21 Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" (код ЄДРПОУ - 40281445), до повного усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 червня 2019 адміністративний позов залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 справу №160/5234/19 відкрито провадження за вищезазначеним позовом та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справ.
06 серпня 2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" на адресу суду надійшло клопотання, в якому представник просив призначити справу до розгляду в судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін, а також зазначив, що підприємством здійснюються заходи щодо усунення виявлених позивачем порушень.
08 серпня 2019 року судом ухвалено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Повідомлено сторін, що підготовче судове засідання у справі відбудеться 12 вересня 2019 року об 09:00 год.
Ухвалою суду від 12 вересня 2019 року провадження по вказаній справі зупинено до 21 жовтня 2019 року.
21 жовтня 2019 року від представника відповідача надійшли пояснення, в яких останній зазначає, що 15 жовтня 2019 року підприємством було направлено на адресу позивача заяву про здійснення повторної позапланової перевірки задля встановлення факту відсутності на ТОВ "ШФ "Еліт стиль" порушень вимог законодавства. Станом на день розгляду справи на адресу відповідача не надходило відповіді щодо строків та термінів проведення повторної позапланової перевірки.
Ухвалою суду від 21 жовтня 2019 року строк зупинення провадження по справі було продовжено до 07 листопада 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 листопада 2019 року провадження по справі поновлено.
21 жовтня 2019 року від представника відповідача надійшли пояснення, в яких останній зазначає, що 31.10.2019 структурним відділом позивача, а саме Покровським міським відділом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на ТОВ "ШФ "Еліт Стиль", за результатами чого було складено Акт №97 та Опис виявлених порушень вимог законодавства. Згідно складеного акту та опису державним органом виявлено лише 2 порушення, а саме: не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що дає право на початок використання суб`єктом господарювання приміщень швейної фабрики керівник не пройшов функціональне навчання з питань цивільного захисту. 06.11.2019 відповідачем подано до ЦНАП м. Дніпра для реєстрації декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що підтверджується доданим до пояснень описом поданих документів. Щодо проходження керівником функціонального навчання з питань цивільного захисту, то станом на 07.11.2019 відповідач звернувся до відповідних органів уповноважених проводити вищевказане навчання, та на даний час знаходиться в порядку черги для початку навчання. Про проходження вищевказаного навчання відповідачем в обов`язковому порядку буде повідомлено Покровський міський відділ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. Таким чином, станом на день розгляду позовної заяви, відповідачем фактично усунені виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства, що підтверджується доданими до письмових пояснень доказами. Водночас, повне зупинення експлуатації (роботи) відповідача (вимоги позивача) є крайнім заходом, який несе значні негативні фінансові наслідки для відповідача, його працівників та бюджету, тому має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей. Єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами.
Представник позивача в судове засідання 07.11..2019р. не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про закриття підготовчого провадження та клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про закриття підготовчого провадження та клопотання про розгляд справи без його участі в порядку письмового провадження.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов до наступних висновків.
22.04.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано наказ №9 "Про проведення планових перевірок" в т.ч. Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль".
На підставі зазначеного наказу, видано повідомлення №711/02-19 від 26.04.2019 року про проведення планової перевірки.
На виконання Наказу №9 від 22.04.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано посвідчення на проведення перевірки.
За результатами проведеної планової перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, посадовими особами позивача складено акт № 54 від 17.05.2019 року (далі - акт №54).
- не пройшли навчання з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», посадові особи та працівники, зайняті на роботах з підвищеною пожежною небезпекою.
- допущено зниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді, а саме: приміщення складу готової продукції на першому поверсі не відділене від інших приміщень протипожежними дверима з нормованим класом вогнестійкості.
- не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (НПАОП 40.1-1.32-01) та не позначено на вхідних дверях до приміщень швейної фабрики.
- з`єднання, відгалуження жил проводів освітлювальної електромережі в приміщеннях швейного цеху № 1, швейного цеху № 2, швейного цеху № 3 на другому поверсі, закрійного цеху та складу готової продукції на першому поверсі виконано скрутками замість з`єднань за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
- допущено встановлення електророзеток та відгалужувальних коробок на горючі основи столів для швейних машин в приміщеннях швейного цеху № 1, швейного цеху № 2, швейного цеху № 3 на другому поверсі та закрійного цеху на першому поверсі без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.
- не виконано замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.
- лінії живлення до трьох побутових кондиціонерів в приміщеннях швейного цеху № 1, швейного цеху № 2 та швейного цеху № 3 на другому поверсі не забезпечені автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії.
- приміщення швейної фабрики не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації.
- приміщення швейної фабрики не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей.
- допущено зберігання продукції навалом в складі готової продукції на першому поверсі.
- не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що дає право на початок використання суб`єктом господарювання приміщень швейної фабрики.
- не здійснено навчання працівників шляхом проведення інструктажу за програмою загальної підготовки до дій у надзвичайних ситуаціях.
- не проведено спеціальне об`єктове навчання і тренування з питань цивільного захисту.
- керівник не пройшов функціональне навчання з питань цивільного захисту.
- працівники не забезпечені засобами радіаційного та хімічного захисту.
- не проведено ідентифікацію з метою встановлення факту наявності або відсутності джерел небезпеки, які за певних обставин можуть ініціювати виникнення надзвичайної ситуації, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Вважаючи, що подальша експлуатація об`єкта Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
В розумінні статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно з частиною 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Частиною 7 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини 2 статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з вимогами частини 1, 2 статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак це не спростовує необхідність дослідження судом доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі позови розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.
Відсутність мотивованої оцінки кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, не зазначення мотивів відхилення кожного аргументу учасника свідчать, що висновки суду про визнання підтвердженими обставин існування підстав для застосування заходів реагування є передчасними та необґрунтованими, здійсненими на підставі неповно встановлених обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.
При цьому, суд повинен встановити обставини щодо того, які саме порушення були фактично усунуті відповідачем на час прийняття судом рішення та чи не усунуті порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування саме у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі відповідача.
При обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, має враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Зазначена позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19.06.2018 р. у справі № 820/5143/17.
Згідно п. п. 1.1, 1.2 глави 1 розділу V Правил, усі системи протипожежного захисту мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах. Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".
Відповідно до п. 4 розділу І Правил, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Суд зазначає, що недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення підприємством позивача виявлених порушень. Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі охорони здоров`я.
Як вбачається з матеріалів справи, контролюючий орган просить вжити захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: нежитлових приміщень відповідача.
Судом досліджено Акт від 31.10.2019 року №97, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної, яким встановлено 2 порушення, а саме:
- не зареєстровано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що дає право на початок використання суб`єктом господарювання приміщень швейної фабрики,
- керівник не пройшов функціональне навчання з питань цивільного захисту.
При цьому з наданих відповідачем документів вбачається, що 06.11.2019 ним подано до ЦНАП м. Дніпра для реєстрації декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що підтверджується доданим до пояснень описом поданих документів. Щодо проходження керівником функціонального навчання з питань цивільного захисту, то станом на 07.11.2019 відповідач звернувся до відповідних органів уповноважених проводити вищевказане навчання, та на даний час знаходиться в порядку черги для початку навчання.
Вищезазначене позивачем не спростовано.
Таким чином, судом встановлено, що станом на день розгляду позовної заяви, відповідачем фактично усунуті виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства, що підтверджується доданими до письмових пояснень доказами. Водночас, повне зупинення експлуатації (роботи) відповідача (вимоги позивача) є крайнім заходом, тому має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей. Єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
З наданих до суду доказів вбачається, що порушення відповідачем вимог законодавства в сфері пожежної безпеки частково усунуті, а виявлені під час позапланової перевірки порушення, на думку суду, не несуть загрози життю та здоров`ю людей, в зв`язку із чим позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Швейна фабрика "Еліт стиль" про застосування заходів реагування задоволенню не підлягає.
Вирішуючи питання про розподіл між сторонами судових витрат в порядку ст.ст. 143 та 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.
Згідно із приписами ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Водночас, суд зазначає, що під час розгляду адміністративної справи позивач, як суб`єкт владних повноважень, не мав судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та/ або проведенням експертиз, що виключає підстави для присудження таких витрат на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено та підписано 14 листопада 2019 року.

Суддя О.М. Неклеса