Справа № 523/9665/19
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 р.м.ОдесаСправа № 523/9665/19
Головуючий в 1 інстанції: Малиновський О.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

Танасогло Т.М.

За участю: секретаря Іщенка В.О.

представника апелянта - Торган Л.М. (ордер від 17.10.2019 року)

представника відповідача - Картацевої А.М. (довіреність від 11.01.2019 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 27 вересня 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору, Комунального підприємства "Житлово-комунальний сервіс "Порто-Франківський", Приморської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила скасувати постанови заступника начальника управління начальника інспекційного відділу №1 управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича №398/19 від 21.05.2019 року за ч. 12 ст. 96 КУпАП; №399/19 від 21.05.2019 року за ч. 13 ст. 96 КУпАП; №400/19 від 21.05.2019 року за ч. 5 ст. 96 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення закрити.

В обґрунтування позову зазначено, що позивачу на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Під час проведення косметичного ремонту та заміни підлоги виявлено яму, яка існувала на момент купівлі квартири та, на думку позивача, не виходить за межі належних їй квадратних метрів. В зв`язку з чим нею було оформлено право власності згідно норм чинного законодавства та за рахунок проведення внутрішніх робіт, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції. Таким чином, Управлінням ДАБК Одеської міської ради зроблено помилковий висновок про те, що позивачем проводились будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, без забезпечення авторського нагляду та технічного наглядів. Крім того, позивач вважає, що відповідачем у протоколі не встановлений час вчинення правопорушення, ким та коли була побудована яма в квартирі. Разом з цим, позивачу не було повідомлено про проведення позапланової перевірки та йому не надходили будь-які матеріали, складені за її результатом. Зазначені обставини свідчать про неправомірність рішень відповідача, наявність безумовних підстав для їх скасування і закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 27 вересня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Суд змінив постанови у справі про адміністративне правопорушення від 21 травня 2019 року, ухвалені заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу №1 управління ДАБК Одеської міської ради Якименко Р.К. №398/19, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 17 000 грн., №399/19 за якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 17 000 грн., №400/19 за якою ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 10 200 грн., в частині застосування до правопорушника стягнення, наклавши на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме у сумі 17 000 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про задоволення позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у період з 18.04.2019 року по 07.05.2019 року, на підставі наказу №01-13/1ДАБК від 02.01.2019 року та направлення №000680 від 04.04.2019 року, головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління ДАБК Одеської міської ради проведено позапланову перевірку ОСОБА_1 з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_2 , за результатом якої складено акт від 07.05.2019 року №000680.

Під час перевірки встановлено, враховуючи надані до перевірки документи, що вказана квартира загальною площею 28,8 кв.м. належить Геврек ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.2018 року №2-264.

Станом на момент перевірки виконуються будівельні роботи із реконструкції квартири із втручанням в несучі та конструктивні елементи будинку шляхом влаштування підвального приміщення під квартирою, чим збільшено загальну площу квартири з 28,8 кв.м. до 45,6 кв.м.

В подальшому, ОСОБА_1 отримано право власності на реконструйований об`єкт на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.2018 року №2-264, технічного паспорту від 11.01.2019 року. Право власності на реконструйований об`єкт за ОСОБА_1 зареєстровано 04.04.2019 року Комунальним підприємством "Департамент державної реєстрації".

Разом з цим, проектну та дозвільну документацію на проведення будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_3 а зі збільшенням загальної площі шляхом АДРЕСА_4 підвального АДРЕСА_5 , не пред`явлено. Згідно даних Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт з реконструкції квартири зі збільшенням загальної площі шляхом влаштування підвального приміщення за вказаною адресою.

Зазначені обставини стали підставою для висновків про виконання ОСОБА_1 будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_3 а зі збільшенням загальної площі без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34, абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою кабінету міністрів України від 13.04.2011 року №466.

Водночас, з огляду на не забезпечення замовником будівництва авторського і технічного наглядів під час виконання будівельних робіт, Управління вказало на допущення порушень позивачем ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення авторського та технічного наглядів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2007 року.

Врахувавши наведені обставини, головний спеціаліст інспекційного відділу Управління вбачав в діях позивача складу правопорушень, передбачених ч.ч. 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП, про що складено відповідні протоколи від 07.05.2019 року з призначенням справ про адміністративні правопорушення до розгляду на 21.05.2019 року на 11:00, 11:15, 11:30 години в приміщенні Управління. Винесено припис від 07.05.2019 року із вимогами оформити виконавчу документацію у відповідності до законодавства та державних будівельних норм в термін до 21.05.2019 року; набути у встановленому порядку право на виконання будівельних робіт та ввести реконструйований об`єкт до експлуатації за даною адресою або привести самочинно реконструйований об`єкт до попереднього стану у термін до 07.07.2019 року.

Згідно вказаних матеріалів, перевірку проведено у присутності замовника будівництва ОСОБА_1 , проте від одержання матеріалів перевірки позивач відмовився, у зв`язку із чим акт, протоколи та припис надіслані засобами поштового зв`язку та одержані ним 11.05.2019 року, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням про вручення відправлення.

Розглянувши матеріали перевірки, заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу №1 управління ДАБК Одеської міської ради Якименко Р.К. винесено постанову від 21.05.2019 року №398/19, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 17 000 грн.; постанову від 21.05.2019 року №399/19, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 17 000 грн.; постанову від 21.05.2019 року №400/19, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 10 200 грн.

Зі змісту вказаних рішень, розгляд справ про адміністративні правопорушення проведений за участю позивача та постанови про накладення стягнень вручені йому підпис у день їх прийняття.

Не погоджуючись із накладенням адміністративних стягнень, посилаючись на їх необґрунтованість і безпідставність, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішень відповідача.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що висновки відповідача про допущення позивачем порушень у сфері містобудування, будівельних норм і правил є обґрунтованими, підтверджені належними доказами та не спростовані позивачем. Під час перевірки та розгляду справ про адміністративні правопорушення Управлінням дотримано вимоги законодавства в частині забезпечення участі суб`єкта містобудування під час перевірки, доведення йому матеріалів перевірки та участі у вирішенні питання про притягнення до відповідальності. Зазначені обставини свідчать про те, що відповідач під час виконання своїх функцій та прийняття рішень діяв в межах своїх повноважень, правомірно та обґрунтовано.

Водночас, оскільки відповідачем при прийнятті оскаржуваних постанов порушено вимоги ч. 2 ст. 36 КУпАП та при одночасному розгляді справ не застосовано одну санкцію за більш серйозне правопорушення, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для зміни стягнень із застосуванням стягнення за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме за ч. 13 ст. 96 КУпАП, в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Колегія суддів висновки суду першої інстанції вважає правильними, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами 5 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Вказані положення кореспондуються із приписами п. 13 Порядку від 23.05.2011 року №553, згідно яких суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно із п. 12 Порядку від 23.05.2011 року №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності органом державного архітектурно-будівельного контролю у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Водночас, державний архітектурно-будівельний контроль проводиться за обов`язковою участю суб`єкта містобудування.

Обов`язок контролюючого органу щодо забезпечення участі відповідної особи під час контролюючих заходів кореспондується із правом суб`єкта містобудування бути присутнім під час перевірки, надавати пояснення з приводу виявлених порушень, докази, що їх спростовують тощо.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що позапланова перевірка з питань дотримання вимог містобудівного законодавства, будівельних норм і правил проведена з урахуванням представленої до перевірки документації, у тому числі технічного паспорту об`єкта, безпосередньо на об`єкті будівництва, що підтверджується фотофіксацією об`єкту, за якою підтверджується проведення будівельних робіт із влаштуванням підвального приміщення під квартирою.

Зазначені обставини спростовують доводи позивача про порушення органом державного архітектурно-будівельного контролю правил щодо забезпечення його участі під час перевірки та доводять дотримання відповідачем приписів п.п. 5, 9, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553.

Водночас, оскільки від одержання матеріалів перевірки позивач відмовився, їх надіслання на адресу суб`єкта містобудування засобами поштового зв`язку відбулось у повній відповідності до п. 21 Порядку від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, вручення позивачу вказаних матеріалів підтверджується належними доказами. У тому числі, позивач використав своє право на участь у розгляді справ про адміністративні правопорушення та надання своїх пояснень і доказів, які б могли спростувати виявлені порушення.

Зазначені обставини свідчать про те, що під час проведення перевірки та розгляду справ про правопорушення відповідач діяв на виконання своїх функцій, з метою, з якої ці повноваження надані органу державного архітектурно-будівельного контролю та із повним дотриманням чинного законодавства.

Також, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно із ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 року №687-XIV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 3.2.3 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" будівельні роботи - процес зведення нових, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Згідно із п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Під час перевірки встановлено виконання позивачем будівельних робіт із реконструкції квартири із втручанням в несучі та конструктивні елементи будинку шляхом влаштування підвального приміщення під квартирною.

Факт влаштування підвалу під квартирою не заперечується і позивачем, підтверджується фотофіксацією об`єкту під час перевірки.

Водночас, є необґрунтованими доводи позивача про те, що вказані роботи проведені не ним, оскільки за даними установчих документів підтверджується збільшення геометричних розмірів об`єкту саме після придбання позивачем вказаної квартири.

Як на момент перевірки так і під час розгляду справи позивачем не підтверджено правомірність виконання будівельних робіт з реконструкції об`єкту відповідним повідомленням про виконання цих робіт, забезпеченням авторського і технічного наглядів.

Таким чином, доводи позивача про відсутність в його діях порушень ч. 1 ст. 34, абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою кабінету міністрів України від 13.04.2011 року №466, є необґрунтованими та спростовуються зібраними у сукупності матеріалами справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із ч. 12 ст. 96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За правилами ч. 13 ст. 96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Водночас, судом першої інстанції вірно враховано, що відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Згідно із ч. 2 вказаної статті адміністративного законодавства, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи, які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Оскільки у спірному випадку мав місце одночасний розгляд адміністративних справ одним і тим же органом (посадовою особою), на підставі одного акту перевірки, відносно однієї особи, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що з урахуванням вимог, передбачених ч. 2 ст. 36 КУпАП, за вчинення позивачем адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП, слід накласти стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме за ч. 13 ст.96 КУпАП в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у сумі 17 000 грн.

З огляду на наведене, оскільки висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 27 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено та підписано 14.11.2019 року.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

Т.М. Танасогло