Справа № 743/1261/19
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 743/1261/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

14 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги громадянина Республіки Узбекистан ОСОБА_1 на рішення Ріпкінського районного суду Чернігівської області від 10 липня 2019 року в справі за адміністративним позовом Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у місті Києві та Київській області до громадянина Республіки Узбекистан ОСОБА_1 про примусове видворення за межі України та затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення з поміщенням до пункту тимчасового перебування іноземців, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ріпкінського районного суду Чернігівської області від 10 липня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій останній просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції у задоволеній частині та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову у відповідній частині.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 289 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), виходячи з наступного.

Відповідно до частини 15 статті 289 КАС України, адміністративні справи, передбачені цією статтею, розглядаються судом у день подання відповідної позовної заяви.

Згідно частини 16 статті 289 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення прийнято 10 липня 2019 року у судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с. 34).

Згідно розписки копію оскаржуваного рішення отримано відповідачем 19 липня 2019 року в присутності перекладача, зміст документа роз`яснено (а.с. 39).

Разом з тим, апеляційну скаргу подано відповідачем лише 31 жовтня 2019 року (згідно штампу на конверті), що свідчить про пропуск 10-денного строку на апеляційне оскарження вказаного рішення (а.с. 48).

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Водночас, норми статті 289 КАС України є спеціальними по відношенню до статті 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення.

Оскільки статтею 289 КАС України передбачено спеціальний, присічний строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Отже, з урахуванням наведеного, та того, що апелянтом отримано повний текст оскаржуваного рішення 19 липня 2019 року, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції було 29 липня 2019 року.

Подаючи апеляційну скаргу 29 жовтня 2019 року, апелянт просить поновити строк, оскільки рішення суду першої інстанції своєчасно направлено йому не було.

Разом з тим, рішення Ріпкінського районного суду Чернігівської області від 10 липня 2019 року було направлено на адресу Чернігівського пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в України та отримано відповідачем 19 липня 2019 року (а.с. 39).

До того ж, вказане рішення надіслано до Єдиного державного реєстру судових 15 липня 2019 року, зареєстроване та опубліковано 16 липня 2019 року.

Так, статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пунктами 6-7 частини 5 цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього апелянт як особа, що бере участь у розгляді справи в якості позивача, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством щоб бути обізнаним з результатом розгляду справи.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про необхідність надати скаржнику час для подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку з зазначенням інших причин поважності такого пропуску, достатніх для його поновлення.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, відповідно до статтей 169, 295 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 169, 289, 295, 296, 298 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу громадянина Республіки Узбекистан ОСОБА_1 на рішення Ріпкінського районного суду Чернігівської області від 10 липня 2019 року - залишити без руху.

Встановити громадянину Республіки Узбекистан ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Оксененко О.М.