Справа № 757/4239/19-а
Суддя: Мальцев Д. О.
Дата ухвалення: 2019-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 757/4239/19-а
Провадження № 2-а/761/614/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві в особі головного державного ревізора-інспектора ДФС у м. Києві Мельника Олександра Віталійовича про визнання протиправними дій та рішення суб`єкта владних повноважень та визнання нечинним рішення, -

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю з Печерського районного суду м. Києва надійшов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві в особі головного державного ревізора-інспектора ДФС у м. Києві Мельника Олександра Віталійовича про визнання протиправними дій та рішення суб`єкта владних повноважень та визнання нечинним рішення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 30 КАС України, спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються. Адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Позивач, визначаючи зміст позовних вимог, просить визнати дії відповідача протиправними та скасувати рішення, викладене в протоколі про адміністративне правопорушення № 516 від 05.10.2018 про накладення адміністративної відповідальності із закриттям провадження по справі про вчинення посадовою особою ТОВ «НВФ «MARCH-A» ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ст. 163-1 КУпАП.

Так, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист (ч. 1 ст. 5 КАС України).

При цьому згідно ст. 19 КАС України передбачає, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених ст.258 цього Кодексу, у тому числі і у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є серед іншого і протокол про вчинення адміністративного правопорушення.

При цьому, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.

Таким чином, підставами для визнання протиправним дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов`язковою умовою для визнання таких дій/ бездіяльності протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства (правова позиція, викладена в постановах ВС від 10.05.2018, справа № 760/9462/16-а, від 07.02.2019, справа № 640/6550/15-а).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, оскількипозовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві в особі головного державного ревізора-інспектора ДФС у м. Києві Мельника Олександра Віталійовича, спрямовані на фактичне визнання протоколу про адміністративне правопорушення незаконним, вони не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст. 5, 160-161, 168-169, 248, 286 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві в особі головного державного ревізора-інспектора ДФС у м. Києві Мельника Олександра Віталійовича про визнання протиправними дій та рішення суб`єкта владних повноважень та визнання нечинним рішення.

Ухвала може бути оскаржена в порядку ст. 286, 293-297 КАС України шляхом подачі апеляційної скарги до Шостого апеляційного адміністративного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя: