Справа № 520/9084/19
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2019-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2019 р. № 520/9084/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5) про скасування наказів, визнання дій протиправними, стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним позовом, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог просив скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 2002 від 28.12.2018 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в грудні 2018 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 1400 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 . Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 671 від 26.04.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в квітні 2019 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 1000 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 . Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 839 від 24.05.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в травні 2019 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі З 900 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 . Визнати протиправними дії посадових осіб Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо невиплати коштів за несення служби в нічний час працівником поліції ОСОБА_1 та зобов`язати здійснити виплату даних доплат на користь позивача, починаючи з 07.11.2015 по теперішній час. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області (код СДРПОУ: 40108599), юридична адреса: 61002, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, буд. 5, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податків № НОМЕР_1 , матеріальні збитки у сумі 6300 грн. 00 коп. та у відшкодування моральної шкоди 5000 грн. 00 коп., а всього на загальну суму 11300 грн. 00 коп., стягнути з відповідача несплачену премію за грудень 2018 року, квітень, травень та вересень 2019 року в сумі 8300 грн.

Відповідно до положень ст.ст.171, 257, 262 КАС України розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Судовим розглядом встановлено, що позивач проходить службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді слідчого відділення розслідування злочинів проти життя а здоров`я особи слідчого відділу Слобідського ВПГУНП в Харківській області.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 2002 від 28.12.2018 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в грудні 2018 року», позивача було депремійовано та з грошового забезпечення було стягнуто кошти в розмірі 1 400 грн. 00 коп.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 671 від 26.04.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в квітні 2019 року», позивача було депремійовано та з грошового забезпечення було стягнуто кошти в розмірі 1 000 грн. 00 коп.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 839 від 24.05.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в травні 2019 року» позивача було депремійовано та з грошового забезпечення було стягнуто кошти в розмірі 3900 грн.

Наказом від 25.09.2019 №1613 позивача було позбавлено премії у розмірі 2000 грн за серпень 2019 року на підставі невиявлення з боку позивача причин та умов, що сприяють учиненню кримінальних та адміністративних правопорушень.

Таким чином, начальником Слобідського ВП прийнято рішення про позбавлення премії позивача за грудень 2018 року, березень , квітень, серпень 2019 року з підстав невиявлення з боку позивача причин та умов, що сприяють учиненню кримінальних та адміністративних правопорушень.

Не погоджуючись із вказаними наказами відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про національну поліцію" (далі-Закон №580).

Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (ч.1 ст. 1 Закону №580).

Відповідно до ч.1 ст. 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно п.1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1, 2 ст. 19 Закону №580 передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Відповідно до ч.1 та ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Тобто, інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, до поліцейських не може бути застосовано.

Відповідно до ст. 139 КупАП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно та повно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Отже, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, правил внутрішнього трудового розпорядку, уставів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливо застосувати положення ст. 147 КЗпП України.

Згідно ст. 139, ст. 140, ст. 142 КЗпП України для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків.

Тобто, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає аби факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

Відповідно до п.5 ч.1 розділу ІІ Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 року № 570 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 року за №918/30786, на органи досудового розслідування покладаються завдання щодо виявлення причин і умов, які сприяють учиненню кримінальних правопорушень, і вжиття через відповідні органи заходів щодо їх усунення.

Матеріалами справи встановлено, що позивач перебуває на посаді слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Слобідського відділу поліції ГУ НП в Харківській області.

Начальником Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області подано до ГУ НП в Харківській області пропозиції щодо преміювання поліцейських понад установлені рекомендовані граничні розміри грошового забезпечення за грудень 2018 року, березень та квітень 2019 року, в яких обґрунтовано причини зменшення розміру премії позивача за вказаний період, а саме "не виявлення причин та умов, що сприяють учиненню кримінальних та адміністративних правопорушень", на підставі яких ГУ НП в Харківській області видано оскаржувані накази на преміювання.

Відповідно до ч. 3 розділу VI Положення зазначено, що при виконанні своїх службових обов`язків слідчий зобов`язаний: 1) під час досудового розслідування дотримуватись вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; 2) забезпечувати повне, всебічне та неупереджене розслідування кримінальних правопорушень у межах установлених КПК України строків; 3) виконувати доручення та вказівки прокурора, які надаються в письмовій формі; 4) забезпечувати реалізацію в повному обсязі прав і законних інтересів усіх учасників кримінального провадження; 5) не розголошувати відомості, що становлять державну чи іншу таємницю, що охороняється законом, інформацію про приватне (особисте і сімейне) життя особи та інші відомості, здобуті при розслідуванні кримінальних правопорушень; 6) не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять звання слідчого і можуть викликати сумнів у його об`єктивності та неупередженості; 7) у разі наявності підстав, передбачених статтею 77 КПК України, заявляти самовідвід від участі в кримінальному провадженні в порядку, визначеному статтею 80 КПК України.

Однак, з урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що зазначеним положенням безпосередньо в обов`язках слідчого не передбачено завдання у вигляді "виявлення причин та умов адміністративних правопорушень".

Згідно пункту 12 розділу ІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 квітня 2016 року № 260 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за № 669/28799 (далі - Порядок № 260), керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення. Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання. Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Під час розгляду справи доказів вчинення позивачем будь-яких проступків відповідачем не надано, як і не надано доказів застосування дисциплінарних стягнень до ОСОБА_1 .. Крім того, депреміювання відбулося в тому ж місяці, в якому було винесено спірні накази, а не в наступному, як це передбачає закон.

Матеріали справи містять протоколи оперативної наради керівництва Слобідського відділу поліції ГУНП в Харківській області від 06.12.2018 №62/4699, від 03.04.2019 №62/1713Ю, №62/3777 від 05.09.2018, якими ухвалено зменшити розмір премії за невиконання своїх посадових інструкцій та порушень службової дисципліни ст. лейтенанту поліції ОСОБА_1 , слідчому відділення розслідування злочинів проти життя і здоров`я особи СВ.

Однак, зазначені протоколи не містять інформації на підставі чого було прийнято рішення про таке зменшення, зокрема в чому саме виразилось порушення службової дисципліни та невиконання своїх посадових інструкцій слідчим відділення розслідування злочинів проти життя і здоров`я особи ОСОБА_1 .

Крім того, в зазначених протоколах ухвалено зменшити розмір премії взагалі за інший період, ніж той, який вказаний у спірних наказах начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Щодо вимог адміністративного позову про визнання протиправними дії посадових осіб Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо невиплати коштів за несення служби в нічний час працівником поліції ОСОБА_1 та зобов`язання здійснити виплату даних доплат на користь позивача, починаючи з 07.11.2015 по теперішній час, суд зазначає наступне.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 п. 5 Постанови № 988 визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію» та Постанови № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських був затверджений Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (наказ Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260).

Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Відповідно до п. 11 Розділу ІІ Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Згідно розрахунків доплати за службу в нічній час капітана поліції ОСОБА_1 , старшого слідчого СВ Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області за період з 07.11.2015 по 21.08.2017 позивач з листопада 2015 по серпень 2017 року працював 498 нічних годин, доплата за службу в нічній час складає 2625,46 грн.

Згідно розрахунку доплати за службу в нічній час капітана поліції ОСОБА_1 . слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області за період з 22.08.2017 до 03.09.2019, позивач працював 246 нічних годин, доплата за службу в нічній час складає 1274,10 грн.

Доводи відповідача про не затвердження графіків чергувань наказами начальника Слобідського відділу поліції ГУНП в Харківській області, у зв`язку з чим доплата за службу в нічній час не здійснювалась, суд не бере до уваги оскільки матеріалами справи підтверджений факт несення позивачем служби в нічний час, а обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час встановлений пп. 3 п. 5 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції».

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам ч.2 ст. 2 КАС України та враховуючи вище зазначені обставини і правові норми, суд дійшов до висновку про наявність підстав для скасування наказів начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 2002 від 28.12.2018, № 671 від 26.04.2019, № 839 від 24.05.2019 в частині зменшення грошового забезпечення позивача.

Крім того, з метою поновлення порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 не сплачену премію за грудень 2018 року, березень, квітень та серпень 2019 року.

Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача 5000 грн. на відшкодування завданої йому моральної шкоди, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з ч.1 ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч.2 ст.23 ЦК України).

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (ч.3 ст. 23 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Отже, моральною шкодою є втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Звертаючись до суду із вимогою про відшкодування моральної шкоди позивач повинен зазначити обставини того, у чому полягає моральна шкода, якими діями, рішеннями вона завдана та якими доказами вона підтверджена.

При вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні; чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Таким чином, обов`язок доказування спричиненої моральної шкоди, її розміру та інших обставин, покладається на особу, що звертається до суду із таким позовом.

В обґрунтування наявності підстав для стягнення моральної шкоди позивач зазначає, що незаконне депреміювання і порушення його прав та гарантій як працівника призвели до значних моральних страждань, втрати впевненості в завтрашньому дні та побоюванні незаконного звільнення з боку керівництва підрозділу, де він працює, а також призводить до необхідності докладання додаткових зусиль до організації свого життя.

Проте, позивачем не було надано доказів заподіяння йому душевних страждань протиправною бездіяльністю відповідача по справі, зокрема, доказів погіршення здоров`я або настання інших втрат немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, що настали внаслідок незаконних дій або бездіяльності відповідача.

Враховуючи те, що позивачем належним чином не доведені факт заподіяння відповідачем моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, а також не зазначено, з чого позивач виходив при оцінюванні заподіяної йому шкоди, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 5000 грн. є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, , суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 262 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5) про скасування наказів, визнання дій протиправними, стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.

Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 2002 від 28.12.2018 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейські, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в грудні 2018 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 1400 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 671 від 26.04.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в квітні 2019 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 1000 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 839 від 24.05.2019 «Про затвердження розмірів преміювання поліцейських, працівників апарату, окремих підрозділів, відділів (відділень) поліції ГУНП в Харківській області в травні 2019 року», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 3900 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області № 1613 від 25.09.2019 «Про внесення у вересні 2019 року змін до додатків про преміювання поліцейських державних службовців, цивільного персоналу наказів ГУНП в Харківській області», в частині зменшення грошового забезпечення, в розмірі 2000 грн. 00 коп., слідчого відділення розслідування злочинів проти життя та здоров`я особи СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправними дії посадових осіб Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо невиплати коштів за несення служби в нічний час працівником поліції ОСОБА_1 та зобов`язати здійснити виплату даних доплат на користь позивача, починаючи з листопада 2015 року.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області (код СДРПОУ: 40108599) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 не сплачену премію за грудень 2018 року, квітень, травень та вересень 2019 року у розмірі 8300 грн. (вісім тисяч триста гривень).

В іншій частині позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко