Справа № 760/24695/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 листопада 2019 року м. Київ № 760/24695/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Солом`янського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Солом`янського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (03067, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, 1/28, код ЄДР: 26087820), в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 15.12.2018 № 291;

2) зобов`язати відповідача внести зміни до актового запису № 919 від 01.04.2014 про народження ОСОБА_2 , шляхом зміни прізвища дитини з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », зміни прізвища матері та батька дитини з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », зміни імені матері з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » та доповнення по батькові матері « ОСОБА_1 ».

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04.09.2019 вказану справу передано до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями дану справу розподілено на суддю Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазіна О.А.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, згідно з п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

У позовній заяві позивач просить суд, зокрема, визнати протиправним та скасувати рішення від 15.12.2018 № 291, прийняте Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

В той же час, ознайомлюючись зі змістом позовної заяви, суд зазначає, що позивач обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на норми Сімейного кодексу України та зазначає, що є очевидна потреба у внесені змін до написання прізвища дитини за прізвищем батьків з метою приведення у відповідність до установчих даних матері.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - спір, у якому: зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Тобто, завданням адміністративного судочинства є вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин, предметом яких є публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції.

Між тим, позовна заява не містить обґрунтування, у тому числі нормативно-правового, у чому саме полягає порушення прав та інтересів позивача оскаржуваним рішенням у сфері саме публічно-правових відносин.

З огляду на що, позивачу слід надати уточнену позовну заяву із викладом обставин та обґрунтування, у тому числі нормативно-правового, у чому саме полягає порушення прав та інтересів позивача оскаржуваним рішенням у сфері саме публічно-правових відносин.

Слід звернути увагу позивача на те, що у позовній заяві позивачу слід зазначити, які саме норми законодавства порушено відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення.

Суд зазначає, що наявний у позовній заяві виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, унеможливлює судом розуміння у чому саме полягає протиправність рішення відповідача у публічно-правових відносинах, оскільки як вже було звернута увага позивач обґрунтовує протиправність оскаржуваного рішення посиланням на Сімейний кодекс України. Тобто, порушенням прав позивача відбулось у сфері сімейних відносин, розгляд та вирішення яких знаходиться поза межами компетенції адміністративного суду.

Відтак, позивачу слід надати уточнену позовну заяву, в якій необхідно зазначити та викласти належним чином обставини та обґрунтування протиправності оскаржуваного рішення із зазначенням усіх відомостей, як того вимагають, зокрема, п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, в порушення вимог вказаної норми позивачем не надано суду документів про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

До позовної заяви позивачем надано клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що майновий стан позивача не дозволяє їй сплатити судовий збір.

Вирішуючи по суті вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, проаналізувавши вказані норми, суд зазначає, що умови для звільнення від сплати судового збору визначені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що належним доказом на підтвердження звільнення від сплати судового збору, є, зокрема, декларація фізичної особи про її доходи або довідка з органів державної фіскальної служби про отримані доходи за попередній рік, які можуть бути отримані через електронний сервіс або посвідчення члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Натомість, проаналізувавши матеріали позовної заяви суд зазначає, що останні не містять жодних належних доказів, які б надали суду можливість пересвідчитись, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі та є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, що перешкоджає вирішенню питання щодо звільнення позивача від сплати судового збору.

Між тим, аналізуючи зміст прохальної частини позовної заяви суд зазначає, що позивачем заявлено 1 (одну) вимогу немайнового характеру (визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії).

У той же час, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Таким чином, за подання вказаної позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. або надати докази на підтвердження звільнення сплати судового збору (зазначені судом вище).

Також, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 2 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У позовній заяві позивач зазначає, що 15.12.2018 вона отримала рішення відповідача про відмову внести зміни до актового запису № 919 від 01.04.2014 про народження ОСОБА_2 , шляхом зміни прізвища дитини з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », зміни прізвища матері та батька дитини з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 », зміни імені матері з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » та доповнення по батькові матері « ОСОБА_1 ».

Натомість до Солом`янського районного суду м. Києва позивач звернулась 29.08.2019, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції Солом`янського суду, проставленого на позовній заяві.

Тобто, позивач звернулася до суду з даним позовом поза межами шестимісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду також не надано.

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

Також, у вступній частині позову позивач визначає третю особу по даному спору - Державну міграційну службу України.

У той же час, відповідно до вимог ч.ч. 2 та 4 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно частини п`ятої цієї статті про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проте, позов не містить заяви про залучення третьої особи до участі у справі із зазначенням на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) належним чином оформленої позовної заяви відповідно до положень статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України, із викладом обставин та обґрунтування позовних вимог щодо порушених прав та інтересів позивача рішенням від 15.12.2018 № 291 у сфері саме публічно-правових відносин;

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн. або надати докази на підтвердження звільнення сплати судового збору;

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача;

4) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску;

5) заяви про залучення третьої особи до участі у справі, а також на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін