Справа № 697/2408/19
Суддя: Русаков Г. С.
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 697/2408/19
провадження № 2-а/697/23/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючої-судді Русакова Г.С.

за участю секретаря судового засідання Десятник О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Каневі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного агенства рибного господарства у Черкаській області про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що він з 09 червня 2019 року працює на посаді майстра з добування риби на підприємстві товариство з обмеженою відповідальністю «Інвест і К» (далі по тексту ТОВ «Інвест і К». 06 вересня 2019 року відносно нього головним державним інспектором Ганницьким В.Ю. були складені протокол про адміністративне правопорушення № 004518 та постанова по справі про адміністративне правопорушення б/н про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 85 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу 170 грн. з визначенням заподіяних збитків у розмірі 414918,14 грн.

Зі змісту протоколу № 004518 від 06.09.2018 вбачається, що «06.09.2019 р. о 8 год. 00 хв. Гр. ОСОБА_1 ланковий рибалка, спільно з ОСОБА_2 рибалкою на Кременчуцькому водосховищі поблизу м.Канів, здійснювали лов риби з човна № НОМЕР_1 0711, який належить ТОВ «Інвест і К» при цьому жодних документів на вилов риби при собі не мали, тим самим мали намір приховати вилов риби. Також останню сітку ставили на фарватері і роздавали спійману рибу рибалкам-любителям, і своїми діями гр. ОСОБА_2 порушили п. 9.13.1; п. 6.1.1 Правил промислового рибальства, відповідальність за таке правопорушення, передбачена ч. 3 ст. 85 КупАП. Риба, а саме: сом 5 шт., окунь 17 шт., судак 31 шт., щука 1 шт., лящ 80 шт., карась 12 шт., густера 233 шт., плітка - 36 шт., краснопірка 38 шт. Порушено постанову п. 3.8 Порядку здійснення спеціального використання» збитки становлять 414 тисяч 978 грн. 14 копійок».

Цього ж дня винесена постанова б/н про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у розмірі 170грн. Вважає, що оскаржувана постанова та протокол винесені з порушенням вимог чинного законодавства, є незаконними та підлягають скасуванню. Оскільки протокол від 06.09.2019 року складений відносно ОСОБА_1 , але його зміст свідчить про те, що дії, які порушили п. 9.13.1; п. 6.1.1 Правил промислового рибальства, відповідальність за які, передбачена ч. 3 ст. 85 КупАП вчинив ОСОБА_2 , про що чітко зазначено в протоколі.

Тому незрозуміло з яких причин головний державний інспектор наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 170 грн. на ОСОБА_1 . Крім того в оскаржуваних протоколі та постанові про адміністративне правопорушення не правильно зазначено його посада «ланковий рибалка», якщо інспектору були надані документи посвідчення рибалки № 16 від 13.08.2019, де чітко зазначено місце роботи ТОВ «Інвест і К» без зазначення посади, а тому інспектор не з`ясував всіх необхідних умов для складання протоколу. В протоколі, як і постанові не зазначено без яких саме належних документів проводився промисловий вилов риби, оскільки на час перевірки човна у осіб, які були в ньому присутні були наявні посвідчення рибалок, був належним чином заповнений Журнал відходу та приходу суден , Журнал обліку вилучених водних біоресурсів №3 розпочато 04.03.2019 р. , додаток до журналу обліку вилучених водних біоресурсів № 03 від 28.08.2019 р. ; Журнал обліку прийнятих водних біоресурсів № 1 дата початку ведення 04.03.2019 р.; посвідчення рибалок, про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення; повідомлення про встановлення частки добування (вилову) водних біоресурсів № 15 К-41 від 29 січня 2019 р.). Також зазначив, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 004518 від 06.09.2019 р. головним державним інспектором було пораховано добуті водні біоресурси (рибу) в кількості: сом 5 шт., окунь 17 шт., судак 31 шт., щука 1 шт., лящ 80 шт., карась 12 шт., густера 233 шт., плітка - 36 шт., краснопірка 38 шт. Проте не існує такого виду риби як «густера» про який зазначено інспектором у протоколі про адміністративне правопорушення, що є грубим порушенням посадовою особою при складенні протоколу Інструкції. Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять в собі належних, допустимих, достовірних доказів того, що ним вчинялися дії, які б порушили п. 9.13.1 та 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999 р.

Дані порушення є грубими та свідчать про порушення його законних прав та інтересів під час винесення головним державним інспектором Ганницьким В.Ю. постанови б/н від 06.09.2019 р. про притягнення його, ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення б/н від 06.09.2019 року, провадження по адміністративній справі закрити.

Позивач в судове засідання не з`явився, свої інтереси доручив представляти ОСОБА_3 .

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи без її участі, похзовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити.

В судове засідання представник відповідача - Управління державного агентства рибного господарства у Черкаській області не з`явився, про час та місце судового засідання був неодноразово сповіщений належним чином, шляхом надіслання судових повісток, причину своєї неявки суду не повідомив, будь-яких інших заяв на адресу суду не надавав.

У зв`язку з неявкою учасників процесу фіксація судового засіднання технічними засобами не здійснювалася.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

06 вересня 2019 року відповідачем відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення № 004518, відповідно до якого «06.09.2019 р. о 8 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 ланковий рибалка, спільно з ОСОБА_2 рибалкою на Кременчуцькому водосховищі поблизу м.Канів, здійснювали лов риби з човна № НОМЕР_1 0711, який належить ТОВ «Інвест і К» при цьому жодних документів на вилов риби при собі не мали, тим самим мали намір приховати вилов риби. Також останню сітку ставили на фарватері і роздавали спійману рибу рибалкам-любителям, і своїми діями гр. ОСОБА_2 порушили п. 9.13.1; п. 6.1.1 Правил промислового рибальства, відповідальність за таке правопорушення, передбачена ч. 3 ст. 85 КУпАП. Риба, а саме: сом 5 шт., окунь 17 шт., судак 31 шт., щука 1 шт., лящ 80 шт., карась 12 шт., густера 233 шт., плітка - - 36 шт., краснопірка 38 шт. Порушено постанову п. 3.8 Порядку здійснення спеціального використання» збитки становлять 414 тисяч 978 грн. 14 копійок.»

На підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 06.09.2019 року відповідачем винесено постанову б/н від 06.09.2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав свобод людини є головним обов`язком держави.

На підставі ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Диспозиція частини 3 статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил рибальства. Дана норма є бланкетною (відсилочною), тобто в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності повинно бути зазначено, яку саме норму конкретного нормативно - правового акту, що регулює правила рибальства, було порушено.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" рибальство - це добування водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах; добування (вилов) - вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування; спортивне рибальство - вид любительського рибальства, що здійснюється у порядку загального використання, з установленням певних вимог до проведення спортивних змагань або кваліфікаційних нормативів; любительське рибальство - безоплатне добування (вилов) водних біоресурсів у порядку загального використання, у дозволених обсягах, для особистих потреб (без права реалізації) знаряддями вилову, встановленими для цього правилами рибальства. В інших випадках любительське рибальство здійснюється на праві спеціального використання.

Відповідно до статті 27 цього Закону вилучення з природного середовища (крім любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування в межах та обсягах безоплатного вилову), тобто вилов риби є спеціальним використанням водних біоресурсів.

Для спеціального використання водних біоресурсів (риби) (крім любительського рибальства та використання ресурсів, запаси яких формуються виключно шляхом їх штучного розведення) статтею 28 Закону встановлюються ліміти.

Ліміт спеціального використання водних біоресурсів (загальнодопустимий улов) - це обсяг вилучення з природного середовища (вилову, добування, збирання) конкретних видів водних біоресурсів на конкретному водному об`єкті, встановлений на певний проміжок часу з метою попередження перевищення прогнозу допустимого вилову.

Так, з метою збереження та забезпечення раціонального використання окремих водних біоресурсів, які інтенсивно експлуатуються та/або характеризуються відповідно до наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства, незадовільним станом, встановлюються ліміти промислового вилову на наступний календарний рік, які в подальшому розподіляються на квоти. Перелік видів водних біоресурсів, щодо яких встановлюються ліміти промислового вилучення, та обсяги лімітів на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери управління центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства, затверджує центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики та продовольства.

Для регулювання промислу водних біоресурсів, щодо яких не встановлюються ліміти вилову, центральний орган виконавчої влади у галузі рибного господарства на підставі наукових обґрунтувань наукових установ, що входять до сфери його управління, визначає прогноз допустимого вилову на наступний календарний рік. Прогноз допустимого вилову може коригувати центральний орган виконавчої влади у галузі рибного господарства.

Спеціальне використання тих видів водних біоресурсів, щодо яких у зв`язку з особливостями їх просторового розподілу у водному об`єкті або відповідно до технічних можливостей промислу не може бути досягнуто рівня вилучення, який загрожує стану запасів ресурсів, ліміти та прогнози допустимого вилову не встановлюються.

Порядок затвердження лімітів та прогнозів допустимого вилову водних біоресурсів встановлює Кабінет Міністрів України.

Порушення цих лімітів, а так само порушення правил рибальства утворюють склади правопорушень, передбачених ч. ч. 3 і 4 коментованої статті КУпАП.

При цьому, правила рибальства - це нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, а також можуть визначати кількість, тили, розміри, технічні характеристики суден флоту рибної промисловості та знарядь вилову, умови користування рибогосподарськими водними об`єктами та навантаження на них (ст. 1 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів").

Так, згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.99 р., на які міститься посилання в оскаржуваній постанові, до обов`язків користувачів при здійсненні промислу водних живих ресурсів також відносяться: здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Як вбачається з матеріалів справи у ТОВ «Інвест і К», в якому позивач працює рибалкою, є в наявності Дозвіл № 02 на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарський водних об`єктах (їх частинах) виданий ЧЕРКАСИРИБОХОРОНА на промисловий вилов водних біоресурсів на Кременчуцькому водосховищі рибальськими суднами ЯЧК 0642, ЯЧК 0643, ЯЧК 0644, ЯЧК 0645, ЯЧК 0708, ЯЧК 0709, ЯЧК 0710, ЯЧК 0711, ЯЧК 0712. Дозволені для використання знаряддя лову сітки ставні з розміром вічка а=36-50мм, 70-99 мм в кількості 270 шт., з розміром вічка а=100 мм і вище 270 шт., тюльковий трал в кількості 1 шт., закидний частиковий невід в кількості 1 шт., тюлькові ятері в кількості 20 шт., частикові ятері 5 шт. Дозволені для вилучення види водних біоресурсів та обсяги вилучення (з посиланням на наказ Мінагрополітики) Наказ № 496 від 28.12.2015 р. :

- Лящ 3,0 т., судак 1,0т., плітка 2,0 т., плоскирка -2,0 т., сазан (короп) в межах прогнозу допустимого вилову, сом - в межах прогнозу допустимого вилову, щука - в межах прогнозу допустимого вилову, синець - в межах прогнозу допустимого вилову, карась не лімітується, чехоня - в межах прогнозу допустимого вилову, інший дрібний частик - в межах прогнозу допустимого вилову, рослиноїдні не лімітується, верховодка, тюлька не лімітується.

Строк дії дозволу з 14 січня 2016 р. по 14 січня 2021 р.

Повідомленням про встановлення частки добування (вилову) водних біоресурсів № 15 К-41 від 29.01.2019 р. встановлено частку для наступних видів водних біоресурсів:

- Лящ 0,81 т., судак звичайний 0,386 т., платка (тараня) 0,494 т..

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 004518 від 06.09.2019 р. головним державним інспектором було пораховано добуті водні біоресурси (рибу) в кількості: сом 5 шт., окунь 17 шт., судак 31 шт., щука 1 шт., лящ 80 шт., карась 12 шт., густера 233 шт., плітка - 36 шт., краснопірка 38 шт.

Слід зазначити, що вид риби як «густера» про який зазначено інспектором у протоколі про адміністративне правопорушення не існує в українській мові, що є порушенням посадовою особою при складенні протоколу п. 2.7 Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджена Наказом Міністерства аграрної політики України № 101 від 09.04.2003, із змінам, в якому зазначено, що при складенні протоколу необхідно звертати особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

Як підтверджено матеріалалми справи після прибуття на територію ТОВ «Інвест і К» відповідно до вимог чинного законодавства всі водні біоресурси, тобто риба, яка була добута під час промислу 06.09.2019 р. передана відповідно до квитанції № 128 від 06.09.2019 р. ТОВ «Інвест і К» та облікована в Журналі обліку прийнятих водних біоресурсів № 1 (копія додається).

Так, відповідно до квитанції № 128 від 06.09.2019 р. ОСОБА_1 передав, а відповідальна особа ТОВ «Інвест і К» прийняла наступні водні біоресурси:

- Щука 0,5 кг;

- Судак 15 кг;

- Лящ 78 кг;

- Краснопірка 9 кг;

- Сом 11 кг;

- Плітка 11 кг;

- Плоскирка 41 кг;

- Карась 5,5 кг;

- ОСОБА_4 4 кг.

Що повністю відповідає наданій ТОВ «Інвест і К» квоті на вилучення водних біоресурсів.

Згідно п. 9.13.1. Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999 р. визначає, що користувачам водних живих ресурсів забороняється здійснення промислу виробничими підрозділами користувача (ланки, дільниці, бригади тощо) на суднах, що не призначені для здійснення промислу, та (або) без наявності в рибалок, відповідальних за вилучення, промислових квитків, талонів, журналів обліку вилучених водних живих ресурсів (промислових журналів), а в інших рибалок, які здійснюють вилучення водних живих ресурсів у зазначених підрозділах користувача, посвідчень рибалок.

В протоколі, як і постанові головним державним інспектором не зазначено без яких саме належних документів проводився промисловий вилов риби.

Крім того суд звертає увагу на ті обставини, що протокол складений відносно ОСОБА_1 , але його зміст свідчить про те, що дії, які порушили п. 9.13.1; п. 6.1.1 Правил промислового рибальства, відповідальність за які, передбачена ч. 3 ст. 85 КупАП вчинив ОСОБА_2 , про що чітко зазначено в протоколі.

Тому незрозуміло з яких причин головний державний інспектор наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 170 грн. на ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.»

Частиною 2 вказаної статті передбачено «Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу".

Згідно ст. 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю».

Даними нормами передбачено, що при винесенні Постанови Відповідач мав зазначити докази, на підставі яких останній зробив висновок про вчинення адміністративного правопорушення Позивачем.

В оскаржуваній постанові відсутні посилання на будь-які інші докази, які доводять вину позивача. З викладеного вбачається, що при винесенні постанови не було наведено жодних доказів, на яких ґрунтується рішення відповідача про скоєння адміністративного правопорушення позивачем, не було зафіксовано показання свідків, не було надано доказів на спростування доводів Позивача. Вказане суперечить принципу відносно якого обов`язок доказування правомірності свого рішення покладається на особу, яка таке рішення приймає.

З іншого боку, надані суду позивачем докази беззаперечно свідчать про його невинуватість у скоєнні інкримінованого йому діяння.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами адміністративного впливу проводяться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого звинувачують у вчинені адміністративного правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу адмінправопорушника, що є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Всі вищенаведені обставини свідчать про незаконність дій відповідача при винесенні оскаржуваної Постанови.

Згідно з ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Частиною 2 статті 70 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 3 статті 70 КАС України встановлено, що докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги, а відповідно до ч. 4 ст. 70 Кодексу, обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Згідно до статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Крім того, суб`єкт владних повноважень повинен надати суду всі наявні у ньому документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, судом встановлено, що під час складання постанови по справі про адміністративне правопорушення Відповідачем були порушені вимоги ст. ст. 268, 283 КУпАП, на підтвердження правомірності своїх дій відповідач жодних доказів суду не надав. Крім того, дослідивши надані докази суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд доходить висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає до скасування.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 2, 9, 72-74, 122, 242-244, 250, 262, 286 КАС України, ст.ст. 122, 245, 251, 268, 283 КпАП України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління державного агенства рибного господарства у Черкаській області про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати дії головного державного інспектора Ганницького В.Ю. щодо складання протоколу № 004518 від 06.09.2019 та постанови б/н від 06.09.2019 про адміністративне правопорушення про накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді штрафу в сумі 170 гривень за порушення ч.3 ст.85 КУпАп протиправними.

Скасувати постанову б/н від 06.09.2019 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн. за ч. 3 ст. 85 КУпАП України, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 10-денний строк з дня складення повного судового рішення - апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо воно не буде скасовано.

Головуючий Г . С . Русаков