Справа № 540/2387/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 листопада 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2387/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Херсонській області (далі-відповідач), у якому просить визнати протиправними дії відповідача з самовільного виправлення й використання самовільно виправлених форм розпорядчих документів та зобов`язати відповідача утриматись від використання самовільно виправлених форм розпорядчих документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву, встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.160 КАС України.

Так, відповідно до положень ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Вивчивши вимоги позивача, судом встановлено, що вони не є конкретизованими. Так, позивач просить визнати протиправними дії відповідача з самовільного виправлення й використання самовільно виправлених форм розпорядчих документів, але при цьому не зазначає використання яких саме документів призвели до протиправності дій. Зі змісту позовних вимог незрозумілим є використання яких саме документів на думку позивача є протиправним та від використання яких документів відповідач має утриматись.

Вирішуючи питання щодо протиправності дій відповідача з використання тих чи інших розпорядчих документів, суду слід дослідити та встановити факт порушення прав позивача у наслідок самовільного виправлення розпорядчих документів та використання таких документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Однак, враховуючи, що позивач не зазначає у вимогах які саме документи є самовільно виправленими та використання яких документів позивач вважає протиправними, суд позбавлений такої можливості.

При цьому, слід зауважити, що пунктом 9 частини 5 статті 160 КАС України встановлена одна з вимог до позовної заяви, а саме у позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У порушення вказаної норми позивачем не зазначено у позові обґрунтування порушень прав, свобод, інтересів позивача оскарженими діями суб`єкта владних повноважень.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України", заяви №17160/06 та №35548/06; п. 33).

Суд також враховує вже зазначену позицію Європейського суду з прав людини у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", згідно з якою саме "небезпідставність" доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду. У п. 30- 32 рішення у справі "Наталія Михайленко проти України" (заява №49069/11) Суд повторює, що п. 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (див. рішення у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), п. 36, Series A №18). На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання в реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним, та скаржиться на те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції йому не було надано жодних можливостей подати до суду скаргу (див. серед іншого (inter alia), рішення у справах "Рош проти Сполученого Королівства" (Roche v. the United Kingdom), заява №32555/96, п. 117, та "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (Salontaji-Drobnjak v. Serbia), заява №36500/05, п. 132). Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб" (див. рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A №93).

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід викласти позовні вимоги у відповідності до положень ст.160 КАС України, обґрунтувавши порушення прав, свобод, інтересів оскарженими діями відповідача та зазначивши, які саме документи є самовільно виправленими та використання яких документів позивач вважає протиправними.

Положеннями ч.ч.1,2 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для подання до суду оформленої належним чином позовної заяви із зазначенням, окрім іншого, змісту позовних вимог, які є обґрунтованими, конкретизованими та відповідають нормам КАС України, обґрунтувавши порушення прав, свобод, інтересів оскарженими діями відповідача та зазначивши, які саме документи є самовільно виправленими та використання яких документів позивач вважає протиправними.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2387/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.