Справа № 640/18661/19
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Епель О.В. Карпушової О.В. Борейко Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2019 року у справі за заявою Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Е.Коннект (Україна)" про підтвердження обґрунтованості умовного арешту майна платника податків,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Головне управління ДПС у м. Києві звернувся до суду із заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Е.Коннект (Україна)" про підтвердження обгрунтованості умовного арешту майна платника податків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання заявника про звільнення/відстрочення від сплати судового збору. Повернуто Головному управлінню ДПС у м. Києві заяву про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Е.Коннект (Україна)».

Не погодившись з ухвалою суду, позивач - Головне управління ДПС у м. Києві звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Так, повертаючи заяву про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не виконав вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року, не усунув недоліки зазначені в ухвалі.

З таким висновком суду колегія суддів не може погодитися, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаною заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Е.Коннект (Україна)».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року заяву Головного управління ДПС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості умовного арешту майна платника податків - залишено без руху, оскільки вона була подана без додержання вимог ст. 161 КАС України, а саме : заявником не сплачено судовий збір; відсутні докази направлення вказаної заяви відповідачу.

Позивачу було надано строк для усунення недоліків заяви до 02 жовтня 2019 року до 15:45 год. Копію ухвали позивач отримав 02 жовтня 2019 року о 09:32 год., згідно розписки, що міститься в матеріалах справи.

У межах встановленого строку, на виконання ухвали суду про залишення заяви без руху, позивачем надано клопотання на усунення недоліків, в якому зазначено, що докази направлення примірника заяви відповідачу прикріплено до першої сторінки заяви, а щодо сплати судового збору, заявлено клопотання про звільнення / відстрочення сплати судового збору. Дане клопотання податковий орган обґрунтував тим, що 01 жовтня 2019 року на адресу управління фінансово-бухгалтерської звітності ГУ ДПС у м. Києві направлена службова записка про сплату судового збору, однак, 17 вересня 2019 року ГУ ДКСУ у м. Києві на адресу контролюючого органу надійшов лист про списання грошових коштів з рахунків за КЕКВ 2800, що, в свою чергу, унеможливлює проведення сплати судового збору по даній справі станом на 02 жовтня 2019 року.

Суд першої інстанції відмовив у задоволенні клопотання заявника про звільнення/відстрочення від сплати судового збору та дійшов висновку, що позивачем не було виконано вимог ухвали суду про залишення заяви без руху.

Однак, колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції передчасним, з огляду на наступне.

Пункт 8.1 статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в України» від 05.04.2001 р. №2346-111 встановлює строки проведення переказу коштів, згідно з якими, банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, в день його надходження або не пізніше наступного дня, якщо документ надійшов до банку після операційного часу.

Відповідно до пункту 8.4 статті 8 Закону №2346-111, міжбанківський переказ виконується в строк до трьох операційних днів.

Апелянт вказує, що такі об`єктивні обставини стали підставою неможливості проведення сплати судового збору при подачі заяви до Окружного адміністративного суду м. Києва про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Е.КОННЕКТ (Україна)».

Колегією суддів встановлено, що Головним управлінням ДПС у м. Києві, на виконання вимог ухвали суду 02 жовтня 2019 року, судовий збір за подачу заяви до Окружного адміністративного суду м. Києва про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Е.КОННЕКТ (Україна)» був сплачений 03 жовтня 2019 року, згідно платіжного доручення № 5083 від 02 жовтня 2019 р., яке одержано банком від податкового органу 02 жовтня 2019 року.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України (у редакції Закону України від 03.10.2017 року №2147-VIII), позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Однак, колегія суддів вважає, що заявник, враховуючи скорочені строки розгляду вказаної категорії справ, з об`єктивних причин, у максимально короткий строк не зміг виконати вимоги ухвали суду першої інстанції про залишення заяви без руху.

Положенням ч. 5 ст. 5 КАС України, яка гарантує право на судовий захист, передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Як визначено у статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Також, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

Колегія суддів звертає увагу на те, що у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»).

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення адміністративного позову унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов передчасного висновку про повернення адміністративного позову, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню, а справу слід передати на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст.229, 243, 315, 320, 321, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2019 року скасувати, а справу передати на розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Епель О.В. Карпушова О.В.