Справа № 420/4633/19
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4633/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Захарчук О.В.

представника позивача Картавцевої А.М.

представника відповідача не з`явився

представника третьої особи не з`явився

розглянувши за правилами загального позовного провадження (у відкритому судовому засіданні) справу за адміністративним позовом Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про зобов`язання привести у відповідність самочинно збудований об`єкт будівництва у відповідність до договору купівлі продажу квартири від 13.09.2018 року та технічного паспорта № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 в якому позивач просить:

- зобов`язати ОСОБА_1 привести привести самочинно збудований об`єкт будівництва у відповідність до договору купівлі продажу квартири від 13.09.2018 року та технічного паспорта № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року.

Адміністративний позов обґрунтовано наступним.

На підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1ДАБК від 02.01.2019 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (вх. № 01-17/436-гл від 14.12.2018 року), Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведено позапланову перевірку стосовно дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 існуючого балкону (орієнтовна площа АДРЕСА_3 кв. м) за адресою: АДРЕСА_4 .

Під час здійснення позапланової перевірки відповідачем надані наступні документи: договір купівлі-продажу квартири від 13.09.2018 року № 1211; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.09.2018року № 137607979; технічний паспорт інвентаризації нерухомого майна № 703пр-117-173 станом на 25.04.2012 року; паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_1 .

Перевіряючими встановлено, що згідно договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_5 , квартира придбана відповідачем та ОСОБА_3 (третя особа) в рівних частках, тобто квартира придбана у сумісну часткову власність, проте, відповідних договорів між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їх часток у праві спільної часткової власності за весь період перевірки надано не було.

За період перевірки відповідачем не було надано проектну документацію на реконструкцію квартири, погоджену у встановленому законом порядку та документи, які дають право на виконання будівельних робіт відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, відповідачем виконано будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , шляхом розширення існуючого балкону з подальшим його утепленням та склінням за адресою: АДРЕСА_4 , без отримання права на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5 та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 року.

За результатами позапланової перевірки 22.11.2018 року Управлінням складено: акт № 001771 від 22.01.2019 року; протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП; протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст.96 КУпАП; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Задля перевірки виконання вимог припису № 016/19 від 22.01.2019 року позивачем проведено повторну позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої перевірки встановлено, що відповідачем не виконано вимоги припису Управління №016/19 від 22.01.2019 року, а саме не отримано право на виконання будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_6 та не приведено об`єкт до попереднього стану.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 19.08.2019 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Підготовче судове засідання призначено на 12.09.2019 року.

Відповідно ст.162 КАС України відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Повідомлення про вручення поштового відправлення (ухвала про відкриття провадження по справі та судова повістка) за трек-номером ОДЕСА ЦОКК 057 повернулись на адресу суду з відміткою «відсутня адреса одержувача» (довідка ф.20) (а/с.165-172).

В судовому засіданні 12.09.2019 року судом відкладено підготовче судове засідання на 07.10.2019 року для належного сповіщення відповідача та третьої особи.

У зв`язку із поверненням поштової кореспонденції, що направлялась на адресу відповідача та третьої особи, Одеським окружним адміністративним судом використані всі можливі заходи сповіщення всіх сторін у справі, в тому числі, розміщення повідомлення про розгляд справи №420/4633/19 на офіційному сайті Одеського окружного адміністративного суду на посталі Судова влада України за посиланням https://adm.od.court.gov.ua/sud1570/ 12.09.2019 року.

Повідомлення про вручення поштового відправлення (судові повістки на 07.10.2019 року) за трек-номером НОМЕР_2 ЦОКК НОМЕР_3 (третя особа ОСОБА_2 ) та трек-номером НОМЕР_2 ЦОКК 234 (відповідач ОСОБА_1 ) повернулись на адресу суду з відмітками «за закінченням встановленого строку зберігання» та «відсутня адреса одержувача» (довідка ф.20), відповідно.

Ухвалою суду від 07.10.2019 року закрито підготовче провадження по справі №420/4633/19 та справу призначено до судового розгляду по суті у відкрите судове засідання на 05.11.2019 року.

08.10.2019 року Одеським окружним адміністративним судом розміщено повідомлення про розгляд справи №420/4633/19 на офіційному сайті Одеського окружного адміністративного суду на посталі Судова влада України за посиланням https://adm.od.court.gov.ua/sud1570/.

В судове засідання 05.11.2019 року відповідач ОСОБА_1 та третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 не з`явились.

Відзив на адміністративний позов, письмові пояснення по суті справи та жодні додаткові письмові докази ОСОБА_1 суду у встановлений в ухвалі суду строк не надані.

Додаткові пояснення щодо позову відповідно до ст. 165 КАС України третьою особою ОСОБА_2 не надані.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 далі) є власником квартири (форма власності: приватна, вид спільної власності: спільна часткова, розмір частки: 1/2) квартири, об`єкта житлової нерухомості загальною площею 61,9 кв.м., житлова площа 44,9 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу квартири, серія та номер: 1211, виданий 13.09.2018 року, видавник Пачева М.В. приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу відповідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.09.2018 року, індексний номер 137607979.

На підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з п.7 Порядку здійснення архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/162ДАБК від 02.07.2018 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (вх. № 01-17/436-гл від 14.12.2018 року), Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі Управління) проведено позапланову перевірку стосовно дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 .

14.01.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано направлення №000085 для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Строк дії направлення з 14.01.2019 по 22.01.2019 року.

15.01.2019 року за №01-17/436/1 позивачем складено повідомлення на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_4 з вимогою бути особисто присутніми 22.01.2019 року під час проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_1 та надати право установчі документи на вказаний об`єкт, документи, які дають право на виконання будівельних робіт, розроблену та затверджену належним чином проектну документацію, експертизу проектної документації, технічний паспорт інвентаризації нерухомого майна за вищевказаною адресою.

22.01.2019 року посадовими особами Управління складено Акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №000085, яким встановлені порушення п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 року, ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Будівельні норми, стандарти і правила.

ОСОБА_1 від підписання Акта відмовився, про що здійснено відповідний запис у Акті.

22.01.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено протоколи про адміністративні правопорушення відповідальність за які передбачена ч.1 ст.96 КУпАП та ч.5 ст.96 КУпАП.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 05.02.2019 року.

Від підписання та отримання протоколів ОСОБА_1 відмовився.

22.01.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено припис №016/19, яким ОСОБА_1 приписано:

усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 22.03.2019 року, шляхом отримання права на використання будівельних робіт або приведення об`єкта до первинного стану відповідно до договору купівлі продажу квартири №1211 від 13.09.2018 року та технічного паспорта № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року;

привести об`єкт у відповідність до будівельних норм у термін до 22.02.2019 року.

Від отримання примірника припису ОСОБА_1 відмовився.

23.01.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на ім`я ОСОБА_1 складено лист №01-17/436гл, яким повідомлено про розгляд справ про адміністративні правопорушення, які відбудуться 05.02.2019 року та направлення копії акту № 001771 від 22.01.2019 року; протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП; протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП; припису №016/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Зазначене повідомлення та вказані документи направлені на адреси ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_7 та адресу проживання: АДРЕСА_1 ) засобами поштового зв`язку «Укрпошта» 23.01.2019 року рекомендованими листами за трек-номерами 670 та НОМЕР_4 .

05.02.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено постанову №055/19, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі: 1700 грн.

Також, 05.02.2019 року Управлінням винесено постанову №056/19, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі: 10200 грн.

На розгляді справ про адміністративні правопорушення 05.02.2019 року ОСОБА_1 не був присутній, у зв`язку із чим, постанови №055/19, №056/19 про адміністративне правопорушення направлені на адреси ОСОБА_1 (на адресу реєстрації: АДРЕСА_7 та адресу проживання: АДРЕСА_1 ) засобами поштового зв`язку «Укрпошта» 05.02.2019 року рекомендованими листами за трек-номерами 279 та 287.

Рекомендоване повідомлення за трек-номером 279 вручене особисто ОСОБА_1 11.02.2019 року, про що свідчить відмітка у рекомендованому повідомленні про вручення.

На підставі Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1ДАБК від 02.01.2019 року та необхідності перевірки виконання вимог припису Управління №016/19 від 22.01.2019 року, Управлінням видано направлення №000729 від 09.04.2019 року на проведення позапланову перевірки стосовно дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з 09.04.2019 по 16.04.2019 року.

16.04.2019 року посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю складено Акт №000729, яким встановлені наступні порушення:

«Управлінням проведено перевірку виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 016/19 від 22.01.2019 року.

Під час проведення перевірки 22.01.2019 року було встановлено, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 існуючого балкону (орієнтовна площа 8 кв. м.) з подальшим його утепленням та склінням за адресою: АДРЕСА_4 , без отримання права на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5 та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 року.

Також ОСОБА_1 виконав реконструкцію квартири АДРЕСА_2 , шляхом розширення, утеплення та скління балкону АДРЕСА_4 , чим порушив п. 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», що є порушенням ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами даної перевірки, відносно ОСОБА_1 було складено акт перевірки, відповідний протокол про адміністративне правопорушення згідно з частинами 1 та 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та видано припис № 016/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з терміном на усунення виявлених порушень до 22.01.2019 року.

Під час виїзду на місце 16.04.2019 року було встановлено, що будівельні роботи завершені, та фактично не проводяться. У вказаному приписі від 22.01.2019 року вимагалося усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 22.03.2019 року, шляхом отримання права на виконання будівельних робіт, або привести об`єкт до первинного стану відповідно до договору купівлі-продажу квартири № 1211 від 13.09.2018 року та технічного паспорту № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року, та привести об`єкт у відповідність до будівельних норм у термін до 22.02.2019 року. При цьому у приписі вимагалося обов`язково повідомити Управління про його виконання до 22.03.2019 року.

До теперішнього часу, виявлені перевіркою від 22.01.2019 року, порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності гр. ОСОБА_1 усунуті не були, а саме не отримано право на виконання будівельних робіт або об`єкт не приведено до первинного стану.

При цьому, також не повідомлено Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради до 22.03.2019 року про виконання вимог зазначеного припису, як він того вимагає.

Також згідно з даними Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні відомості стосовно реєстрації документів, які дають право на виконання будівельних робіт та документів, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабміну Міністрів України за № 553 від 23.05.2011 року, суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п.п. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабміну Міністрів України за № 553 від 23.05.2011 року, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівельних умов та обмежень, затвердженому проекту або будівельного паспорту забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Таким чином, ОСОБА_1 не виконано вимоги припису Управління № 016/19 від 22.01.2019 року, а саме не отримано право на виконання будівельних робіт в квартирі АДРЕСА_6 та не приведено об`єкт до попереднього стану відповідно до договору купівлі-продажу квартири № 1211 від 13.09.2018 року та технічного паспорту № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року, чим порушено п.п. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 3 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

ОСОБА_1 від підписання Акта відмовився, про що здійснено відповідний запис у Акті.

16.04.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю складено протокол про адміністративне правопорушення відповідальність за які передбачена ч.1 ст.188-42 КУпАП та ч.5 ст.96 КУпАП.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 26.04.2019 року.

Від підписання та отримання примірника протоколу відповідач відмовився.

17.04.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на ім`я ОСОБА_1 складено лист №01-17/436гл, яким повідомлено про розгляд справ про адміністративні правопорушення, які відбудуться 26.04.2019 року та направлення копії акту № 000729 від 16.04.2019 року та протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст.188-42 КУпАП.

Зазначене повідомлення та вказані документи направлені на адреси ОСОБА_1 (на адресу реєстрації: АДРЕСА_7 та адресу проживання: АДРЕСА_1 ) засобами поштового зв`язку «Укрпошта» 23.01.2019 року рекомендованими листами за трек-номерами 490 та 504.

Рекомендоване повідомлення за трек-номером 490 вручене особисто ОСОБА_1 22.04.2019 року, про що свідчить відмітка у рекомендованому повідомленні про вручення.

26.04.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю винесено постанову №348/19, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі: 6800 грн.

На розгляді справи про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 не був присутній, у зв`язку із чим, постанова №055/19, №348/19 про адміністративне правопорушення направлена на адреси ОСОБА_1 (на адресу реєстрації: АДРЕСА_7 та адресу проживання: АДРЕСА_1 ) засобами поштового зв`язку «Укрпошта» 05.02.2019 року рекомендованими листами за трек-номерами 116 та НОМЕР_5 .

Рекомендоване повідомлення за трек-номером 116 вручене особисто ОСОБА_1 06.05.2019 року, про що свідчить відмітка у рекомендованому повідомленні про вручення.

Квитанціями Приват Банка №0.0.4.1 та №0.0..1 ОСОБА_1 здійснено сплату штрафу:

у сумі 1700 грн. за постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №055/19 від 05.02.2019 року;

у сумі 10200 грн. за постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №056/19 від 05.02.2019 року.

Квитанцією Приват Банка №0.0..1 ОСОБА_1 здійснено сплату штрафу:

у сумі 6800 грн. за постановою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №348/19 від 26.04.2019 року.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд перевіряє дії відповідача на відповідність вимогам ч.2-3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи без діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі».

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність посадових осіб органів місцевого самоврядування, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України та ст. 5 КАС України в порядку адміністративного судочинства.

Юридичний спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб`єктивні права. Правові спори виникають внаслідок порушення суб`єктивних прав у результаті протиправних дій, а також у разі невизнання або оспорювання суб`єктивних прав.

Підставами юридичного спору в даній справі, на думку позивача, стало виконання відповідачем будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_6 , шляхом розширення існуючого балкону з подальшим утепленням та склінням без отримання права на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.04.2018 року по справі №161/14920/16-а, дійшла висновку, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органа на звернення до суду на підставі ч.1 ст.38 вказаного Закону у зв`язку з його невиконанням. І, враховуючи положення ч.4 ст.5 КАС України (у редакції Закону №2147-VIII), такий позов повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Спір за позовом органу місцевого самоврядування, який звернувся до суду як суб`єкт владних повноважень на виконання повноважень зі здійснення контролю за технічним станом, використанням, утриманням і схоронністю об`єктів житлового фонду будь-якої форми власності у зв`язку з протиправними діями відповідача та його бездіяльністю щодо виконання владного припису, є публічно-правовим. Такий спір має розглядатися за правилами адміністративного судочинства.

Вказані повноваження зі здійснення контролю передбачають не лише виявлення факту правопорушення, притягнення винуватої особи до юридичної відповідальності, але також припинення цього правопорушення й усунення його негативних наслідків.

Зазначене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду викладеним у постанові від 15.05.2018 року по справі №520/10754/14-ц.

За таких обставин, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулось до суду як суб`єкт владних повноважень на виконання владних управлінських функцій, а тому даний спір підлягає розгляду Одеським окружним адміністративним судом.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 319 Цивільного кодексу України визначено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Особливості здійснення права власності на культурні цінності встановлюються законом.

Відповідно до частин першої та другої статті 369 Цивільного кодексу України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена.

Згідно з частиною другою статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до частини другої статті 383 Цивільного кодексу України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Відповідно до п.1 Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради №579-VII від 27.04.2016 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «;Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наділено відповідними повноваженнями щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю в межах м. Одеси.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року (далі Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 6 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ст.38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до ч.2 ст.41 Закону №3038-VI, орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч.3 ст.41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Частиною 2 пункту 1 Порядку №553 закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п.п.7, 9 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктами 15-17 Порядку №553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під - час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ч.1 ст.96 КУпАП, порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно абз.1 ст.188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до абз.2 ст.188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, виданих ними під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від ста п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 268 КУпАП встановлено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Норми ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009, реконструкція житлового будинку - перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників (Закон України «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду»).

Пунктом 8.2 ДБН В.3.2-2-2009 передбачено, що реконструкція житлових будинків, окремих секцій, поверхів, квартир і вбудованих приміщень повинна бути спрямована на приведення їх у відповідність до вимог чинних НД з урахуванням п.11.7.

Згідно п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009, при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

У п.9.3 ДБН В.3.2-2-2009 зазначено, що при проектуванні реконструкції і капітального ремонту житлових будинків або їх частин повинні бути враховані результати інженерно-геологічних вишукувань і обстежень технічного стану конструкцій. При цьому конструктивні системи повинні бути запроектовані з урахуванням вимог ДБН В.1.2-14. Для розроблення конструктивних рішень висновок про технічний стан несучих конструкцій за матеріалами обстежень є обов`язковим.

Відповідно до п.11.7 ДБН В.3.2-2-2009, при проектуванні реконструкції і капітального ремонту житлових будинків слід складати перелік проектних рішень, які є обґрунтованими відхиленнями від обов`язкових вимог НД у частині пожежної безпеки, які мають бути погоджені з органами державного пожежного нагляду у порядку, передбаченому НАПБ Б.02.014.

Судом встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві спільної приватної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_5 відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 13.09.2018 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1211 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пачевою М.В. та відповідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.09.2018 року, індексний номер 137607979 (а/с.76-80).

Під час здійснення позапланової перевірки відповідачем надані наступні документи: договір купівлі-продажу квартири від 13.09.2018 року № 1211; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.09.2018 року № 137607979; технічний паспорт інвентаризації нерухомого майна № 703пр-117-173 станом на 25.04.2012 року; паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_1 .

У технічному паспорті на квартиру, виготовленому Комунальну підприємством «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» від 25.04.2012 року, зазначено, що квартира АДРЕСА_6 , розташована на п`ятому поверсі 5-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку, загальною площею 61.9 кв.м., житловою площею 44.9 кв.м., в цілому складається: 1- коридор (площа 6.4 кв.м.); 2 - туалет (площа 1,0 кв.м.); 3 - ванна кімната (площа - 2.2 кв.м.); 4 - кухня (площа-5.9 кв.м.); 5 - житлова кімната (площа 17.3 кв.м.); 6 - житлова кімната (площа 17.2 кв.м.); 7 - житлова кімната (площа 10.4 кв.м.); 8 - балкон 0.8 кв.м. (а/с.81-83).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , шляхом розширення існуючого балкону з подальшим його утепленням та склінням. Вказане підтверджується матеріалами фотофіксації (а/с. 84).

Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005, балкон - виступаюча з площини стіни фасаду обгороджена площадка, що служить для відпочинку влітку.

Відповідно до п. 8.14 ДБН В.3.2-2-15-2009, при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями.

При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено:

утеплення і скління існуючих балконів і лоджій;

улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління;

улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів;

зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 09 листопада 2011 року №14-рп/2011, у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_11, положення пункту 2 статті 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» необхідно розуміти так, що власники квартир дво - або багатоквартирних житлових будинків та житлових приміщень у гуртожитку, незалежно від підстав набуття права власності на такі квартири, житлові приміщення, є співвласниками допоміжних приміщень у будинку чи гуртожитку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою.

Попри зазначену заборону реконструкції балкону нормами ДБН В.3.2-2-15-2009, посадовими особами Управління встановлено, що згідно договору купівлі-продажу, квартира придбана ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частинах, тобто квартира придбана у спільну часткову власність, проте, відповідних договорів між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їх часток у праві спільної часткової власності за весь період перевірки надано не було.

Норми ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до п. 3.7 ДБН А.2.2-3-2014, капітальний ремонт - Сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014, реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Порядок дій замовника будівництва визначений статтею 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»:

1) Отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) Розроблення проектної документації та проведення її експертизи (у разі визначення об`єкта класу наслідків(відповідальності) СС1 в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд та затвердження проектної документації; у разі визначення об`єкта класу наслідків(відповідальності) СС2, СС3 щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення);

3) Затвердження проектної документації.

4) Виконання підготовчих та будівельних робіт (після отримання відповідних документів дозвільного характеру).

5) Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

6) Реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

В період перевірки відповідачем не надано проектної документації на реконструкцію квартири, погодженої у встановленому законом порядку та документи, які дають право на виконання будівельних робіт.

Крім того, слід зазначити, що відповідачем добровільно сплачено штрафи у розмірі 1700 грн., 10200 грн. та 6800 грн. за постановами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №055/19, №056/19 від 05.02.2019 року та №348/19 від 26.04.2019 року, а отже, відповідач приймає відповідальність за встановлені порушення.

Згідно з ч.10 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди.

Отже, притягнення відповідача до адміністративної відповідальності, шляхом накладення штрафу не звільняє його від виконання припису від 22.01.2019 року №016/19 щодо усунення порушення вимог містобудівного законодавства у встановлені терміни.

З огляду на вищевикладене, оскільки, відповідачем ані під час проведення перевірки в період з 09.04.2019 по 16.04.2019 року, ані під час судового розгляду справи не спростовано факт невиконання припису Управління, суд доходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про зобов`язання ОСОБА_1 привести об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідність до договору купівлі-продажу квартири від 13.09.2018 року та технічного паспорта №703пр-117-173 від 25.04.2012 року.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи за заявами про захист права на мирне володіння майном, напрацював загальновизнані стандарти захисту цього права, які зводяться до такого загального правила: вирішуючи питання про те, чи відбувається порушення статті 1 Першого протоколу, треба визначити: чи є в позивача право власності на майно, що охоплюється змістом статті 1; чи мало місце втручання в мирне володіння майном та яким є характер такого втручання; чи відбулося позбавлення майна.

У пункті 51 рішення від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що труднощі тлумачення застосовного законодавства протягом перехідного періоду стали предметом розгляду Конституційного Суду України, який дав роз`яснення цього питання, визнавши наявність у власників приватизованих квартир автоматичного права часткової власності на допоміжні приміщення відповідного будинку.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 12, 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про зобов`язання привести самочинно збудований об`єкт будівництва у відповідність до договору купівлі продажу квартири від 13.09.2018 року та технічного паспорта № 703пр-117-173 від 25.04.2012 року задовольнити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_1 привести самочинно збудований об`єкт будівництва у відповідність до договору купівлі-продажу квартири від 13.09.2018 року та технічного паспорта №703пр-117-173 від 25.04.2012 року.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради - адреса: 65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6, , телефон: 705 37 40, e- mail:

ОСОБА_1 - адреса реєстрації: АДРЕСА_7 ; адреса проживання: АДРЕСА_8

ОСОБА_6 - адреса реєстрації: АДРЕСА_9 ; адреса проживання: АДРЕСА_8

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.