Справа № 360/4113/19
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 листопада 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/4113/19

Луганський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Чернявської Т.І.,

за участю

секретаря судового засідання Шляхтун М.М.

та

представників сторін:

від позивача - Цимбалюк О.В. (ордер від 09.09.2019 серія ДН № 00009094,

свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю

від 30.07.2008 № 2970, довіреність від 16.09.2019 б/н)

від І відповідача - не прибув

від ІІ відповідача - Подройко Н.А. (довіреність від 13.09.2019 № П-2953/14/12-32-00)

розглянувши у підготовчому засіданні питання про залучення до участі у справі співвідповідача, витребування доказів та продовження строку підготовчого провадження у справі за позовом

Приватного малого підприємства «Конкорд»

до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом Приватного малого підприємства «Конкорд» (далі позивач) до Державної фіскальної служби України (далі І відповідач), Головного управління ДФС у Луганській області (далі ІІ відповідач), в якому позивач з урахуванням позовної заяви від 16 вересня 2019 року б/н (т. 1 арк. спр. 83-93) просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 19 серпня 2019 року № 1256358/24202292 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 25 липня 2019 року № 57;

- визнати протиправним та скасувати рішення Державної фіскальної служби України від 05 вересня 2019 року № 37058/24202292/2 про залишення без задоволення скарги Приватного малого підприємства «Конкорд» на рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 19 серпня 2019 року № 1256358/24202292;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкову накладну від 25 липня 2019 року № 57 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання до Державної фіскальної служби України, а саме 07 серпня 2019 року.

Ухвалою від 02 жовтня 2019 року про відкриття провадження в адміністративній справі судом вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, по справі призначено підготовче засідання (т. 1 арк. спр. 1-3).

Згідно з частиною першою статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до частин першої, другої статті 173 КАС України підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини третьої статті 173 КАС України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Частиною другою статті 180 КАС України визначено перелік питань, які вирішуються у підготовчому засіданні.

Згідно з частиною першою статті 183 КАС України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, заміну позивача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

05 листопада 2019 року через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) за вхідним реєстраційним № 55439/2019 від Приватного малого підприємства «Конкорд» надійшло клопотання від 05 листопада 2019 року б/н щодо залучення Державної податкової служби України відповідачем в частині зобов`язання зареєструвати спірну податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію. В обґрунтування клопотання зазначено, що на цей час фактично ведення Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється Державною податковою службою України, а отже, розгляд обставин справи та остаточне рішення суду по справі, в разі задоволення позовних вимог, буде стосуватись прав і обов`язків Державної податкової служби України в частині зобов`язання зареєструвати спірну податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію. На підставі частини четвертої статті 48 КАС України внаслідок незгоди позивача саме на заміну відповідача іншою особою у зв`язку з тим, що протиправні дії здійснювались та спірні рішення приймались тими відповідачами, які зазначені у позові, а офіційного та оприлюдненого поділу функцій і повноважень між Державною фіскальною службою України та Державною податковою службою України в цей період не здійснено, позивач просить залучити Державну податкову службу України як співвідповідача (т. 3 арк. спр. 127-130).

У підготовчому засіданні представник позивача клопотання підтримав.

Представник ІІ відповідача у підготовчому засіданні проти заявленого клопотання не заперечувала.

При вирішенні питання про залучення до участі у справі Державної податкової служби України як співвідповідача суд виходить з такого.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з пунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій:

а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктами 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 341) визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду). У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.

Абзацом другим пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» установлено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно з абзацом четвертим пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року № 227, Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

21 серпня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 682-р «Питання Державної податкової служби», яким вирішено погодитися з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. № 227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» (Офіційний вісник України, 2019 р., № 26, ст. 900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно з наказом Державної податкової служби України від 28 серпня 2019 року № 36 «Про початок діяльності Державної податкової служби України» розпочато виконання Державною податковою службою України функцій і повноважень Державної фіскальної служби України, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу України.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осію, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань від 19 вересня 2019 року за № на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» 17 травня 2019 року проведена державна реєстрація юридичної особи Державної фіскальної служби України шляхом поділу (т. 1 арк. спр. 59-60).

Питання заміни неналежної сторони врегульовано статтею 48 КАС України.

Згідно з частиною третьою статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи встановлені у підготовчому засіданні обставини, на підставі клопотання позивача суд вважає за необхідне залучити до участі у справі як співвідповідача Державну податкову службу України за позовними вимогами про зобов`язання зареєструвати податкову накладну від 25 липня 2019 року № 57 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

05 листопада 2019 року через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) за вхідним реєстраційним № 55438/2019 від Приватного малого підприємства «Конкорд» надійшло клопотання від 05 листопада 2019 року б/н про витребування доказів (т. 3 арк. спр. 122-126):

- у Державної фіскальної служби України: лист Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18 «Про критерії ризиковості платника податку» зі змінами, внесеними листами Державної фіскальної служби України від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-04-18 та від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01 або без змін; листи Державної фіскальної служби України від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-04-18 та від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01; документи Державної фіскальної служби України, які підтверджують затвердження листів Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18, від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-04-18 та від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01; документи Державної фіскальної служби України, які підтверджують державну реєстрацію та оприлюднення і введення в дію листів Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18, від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-04-18 та від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01;

- у Головного управління ДФС у Луганській області: податкову інформацію Головного управління ДФС у Луганській області, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій позивачем; податкову інформацію Головного управління ДФС у Луганській області, яка стала підставою для прийняття рішення щодо відповідності Приватного малого підприємства «Конкорд» критеріям ризиковості на підставі пункту 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку; рішення Головного управління ДФС у Луганській області щодо відповідності Приватного малого підприємства «Конкорд» критеріям ризиковості на підставі пункту 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку; аналіз наявних баз даних щодо постачальника Приватного малого підприємства «Конкорд» - Малого приватного виробничого підприємства «Югріс»; інформацію Головного управління ДФС у Луганській області про наявність актів перевірок Малого приватного виробничого підприємства «Югріс», в яких зафіксовані обставини щодо відсутності можливості переробки давальницької сировини хімічного направлення Малим приватним виробничим підприємством «Югріс»; інформацію Головного управління ДФС у Луганській області щодо кількості зупинених та відмовлених в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, які подавались Малим приватним виробничим підприємством «Югріс» до реєстрації за період 2019 року щодо надання Приватному малому підприємству «Конкорд» послуг з переробки давальницької сировини.

В обґрунтування клопотання про витребування доказів позивач зазначив, що зазначені докази можуть підтвердити обставини обґрунтованості застосування до спірних взаємовідносин критеріїв ризиковості платника податку та обґрунтованості оскаржених рішень відповідачів.

У підготовчому засіданні представник позивача клопотання підтримав.

Представник ІІ відповідача у підготовчому засіданні вирішення заявленого клопотання залишила на розсуд суду.

При вирішенні питання про витребування доказів суд виходить з такого.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Частинами першою, другою статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом (частина третя статті 77 КАС України).

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (частина шоста статті 80 КАС України).

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Письмовими доказами відповідно до частини першої статті 94 КАС України є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Щодо витребування доказів у Державної фіскальної служби України, суд зазначає, що листи Державної фіскальної служби України «Про критерії ризиковості платника податку» від 21 березня 2018 року № 959/99-99-07-18, від 05 листопада 2018 року № 4065/99-99-07-04-18 та від 07 серпня 2019 року № 1962/99-99-29-01-01 є загальнодоступними та опубліковані як на офіційному вебпорталі Верховної Ради України (https://iportal.rada.gov.ua), так і на офіційному вебпорталі Державної фіскальної служби України (http://sfs.gov.ua). Інформація про те, що зазначені листи не затверджені нормативним актом Державної фіскальної служби України, а також про те, що зазначені листи не зареєстровані в Міністерстві юстиції України як нормативно-правові акти і як нормативно-правові акти офіційно не оприлюднювались, також є загальнодоступною.

Щодо витребування доказів у Головного управління ДФС у Луганській області суд зазначає, що з метою встановлення наявності або відсутності обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає за необхідне для з`ясування всіх обставин у справі витребувати у Головного управління ДФС у Луганській області наявну податкову інформацію, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій Приватним малим підприємством «Конкорд», наявну податкову інформацію, що свідчить про відсутність у Малого приватного виробничого підприємства «Югріс» (ідентифікаційний код 21831874) можливості переробки давальницької сировини хімічного направлення (виробництво клею), відомості з Єдиного реєстру податкових накладних щодо податкових накладних, поданих на реєстрацію Малим приватним виробничим підприємством «Югріс» (ідентифікаційний код 21831874) за наданими Приватному малому підприємству «Конкорд» (ідентифікаційний код 24202292) протягом 2019 року послугами з переробки давальницької сировини, зобов`язавши Головне управління ДФС у Луганській області надати суду витребувані докази для приєднання до справи до 28 листопада 2019 року.

Рішення Головного управління ДФС у Луганській області щодо відповідності Приватного малого підприємства «Конкорд» критеріям ризиковості на підставі пункту 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку оформлено протоколом засідання Комісії Головного управління ДФС у Луганській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, від 29 липня 2019 року № 162 та додано Головним управлінням ДФС у Луганській області до відзиву на позовну заяву (т. 1 арк. спр. 98-101, 103-104).

Відповідно до частини четвертої статті 173 КАС України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою належної підготовки справи для розгляду по суті, суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів, проти чого не заперечували учасники справи у підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 9, 48, 72, 77, 80, 94, 173, 180, 183, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання Приватного малого підприємства «Конкорд» про залучення до участі у справі співвідповідача задовольнити.

Залучити Державну податкову службу України (ідентифікаційний код 43005393, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Шевченківський район, Львівська площа, буд. 8) до участі у справі співвідповідачем за позовними вимогами про зобов`язання зареєструвати податкову накладну від 25 липня 2019 року № 57 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання.

Запропонувати Державній податковій службі України протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву (відзив) і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Встановити строк для подання до суду відповіді на відзив та заперечення протягом 3 календарних днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив).

Клопотання Приватного малого підприємства «Конкорд» про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у Головного управління ДФС у Луганській області наявну податкову інформацію, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій Приватним малим підприємством «Конкорд», наявну податкову інформацію, що свідчить про відсутність у Малого приватного виробничого підприємства «Югріс» (ідентифікаційний код 21831874) можливості переробки давальницької сировини хімічного направлення (виробництво клею), відомості з Єдиного реєстру податкових накладних щодо податкових накладних, поданих на реєстрацію Малим приватним виробничим підприємством «Югріс» (ідентифікаційний код 21831874) за наданими Приватному малому підприємству «Конкорд» (ідентифікаційний код 24202292) протягом 2019 року послугами з переробки давальницької сировини, зобов`язавши Головне управління ДФС у Луганській області надати суду витребувані докази для приєднання до справи до 28 листопада 2019 року.

У задоволенні клопотання про витребування решти доказів відмовити.

Нагадати Головному управлінню ДФС у Луганській області, що окремими положеннями статей 79 та 94 КАС України визначено особливості використання як засобів доказування письмових доказів (копій та оригіналів), а також особливості їх подання до суду та учасникам справи. Важливою вимогою використання копії письмового доказу як допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Продовжити строк підготовчого провадження у справі на тридцять календарних днів.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно з частиною третьою статті 243 КАС України повний текст ухвали складено 15 листопада 2019 року.

СуддяТ.І. Чернявська