Справа № 810/2924/16
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/2924/16
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

18 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Ключкович В.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2018 р. у справі за позовом ТОВ «Комплекс Пушкінський» до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2018 р. позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, 10.12.2018 р. (що підтверджується відбитком штемпеля суду першої інстанції), Головне управління ДФС у Київській області звернулось з апеляційною скаргою вперше.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2018 р. апеляційну скаргу Головне управління ДФС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2018 р. залишено без руху у зв`язку з відсутністю в її матеріалах доказу сплати судового збору у розмірі 3 901 717,70 грн., надано 10-денний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, перебіг якого починається з наступного дня з моменту вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, роз`яснено порядок їх усунення та наслідки, які застосовуватимуться до апеляційної скарги у разі невиконання вимог ухвали суду.

Відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення листа (а.с. 135 т. 35), яким апелянту була надіслана копія ухвали про залишення його апеляційної скарги без руху від 22.12.2018 р., цю ухвалу скаржник отримав 10.01.2019 р.

14.01.2019 р. (відповідно до а.с. 145 т. 35) Головним управлінням ДФС у Київській області було подано клопотання про продовження строку на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху від 22.12.2018 р.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 р. задоволено клопотання Головного управління ДФС у Київській області про продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги та продовжено такий строк на 10 днів з моменту вручення копії цієї ухвали.

Відповідно до наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення листа (а.с. 149 т. 35), яким апелянту була надіслана копія ухвали про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, цю ухвалу скаржник отримав 24.01.2019 р.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.02.2019 р. у задоволенні повторного клопотання Головного управління ДФС у Київській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовлено, а апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області повернено скаржнику у зв`язку з невиконанням ним вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в строки, встановлені судом.

Із матеріалів справи вбачається (а.с. 158 т. 35), що ухвала суду про повернення апеляційної скарги від 05.02.2019 р. була направлена на адресу скаржника 06.02.2019 р.

06.11.2019 р. (що підтверджується відбитком штемпеля суду першої інстанції) Головне управління ДПС у Київській області, яке зазначає себе правонаступником Головного управління ДФС у Київській області, повторно звернулось з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції від 15.11.2018 р., матеріали якої свідчать про неврахування апелянтом вимог до оформлення апеляційної скарги, на які йому звертав увагу суд ще при залишенні його первинної апеляційної скарги без руху (без доказу сплати судового збору).

Перевіривши апеляційну скаргу на предмет дотримання апелянтом строків на апеляційне оскарження, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню з цих підстав без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що апелянт, отримавши копію оскаржуваного рішення 27.11.2018 р. (що підтверджується копією довіреності з відповідним записом на а.с. 110 т. 35), звернувся з первинною апеляційною скаргою 10.12.2018 р. (що підтверджується відбитком штемпеля суду першої інстанції), тобто в межах строку, встановленого ч.2 ст. 295 КАС України проте у зв`язку з відсутністю в її матеріалах доказу сплати судового збору, така апеляційна скарга була залишена ухвалою суду від 22.12.2018 р. без руху з наданням апелянту 10-денного строку на усунення цих недоліків, однак у зв`язку з невиконанням апелянтом вимог ухвали суду від 22.12.2018 р. в строк, встановлений цією ухвалою (10.01.2019 р. (дата вручення ухвали) - 21.01.2019 р.), та в строк, продовжений ухвалою суду від 17.01.2019 р. (24.01.2019 р. (дата вручення ухвали) - 04.02.2019 р.), така апеляційна скарга була повернена скаржнику ухвалою суду від 05.02.2019 р., у зв`язку з чим апелянт повторно звернувся з апеляційною скаргою на це ж рішення суду, подавши її до суду 06.11.2019 р., тобто майже через рік з моменту отримання копії оскаржуваного рішення (27.11.2018 р.), через 10 місяців з моменту вручення йому копії ухвали про залишення його первинної апеляційної скарги без руху (10.01.2019 р.), якою було роз`яснено, в чому полягають недоліки апеляційної скарги та порядок їх усунення, та через 9 місяців з моменту повернення його первинної апеляційної скарги (ухвала суду від 05.02.2019 р.), і таким чином пропустив строк на апеляційне оскарження. При цьому, підстави, визначені ч. 2 ст. 295 КАС України для поновлення такого строку (звернення з апеляційною скаргою протягом 30 днів з моменту вручення копії оскаржуваного рішення), у даному випадку відсутні.

При цьому, згідно із ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків визначених частиною 2 ст. 299 цього Кодексу.

Разом з апеляційною скаргою апелянт заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому, посилаючись на ту обставину, що первинна апеляційна скарга була подана ним в строки встановлені КАС України, однак у зв`язку з неможливістю сплатити судовий збір така апеляційна скарга була повернена, просить суд врахувати його намір здійснення процесуальної дії в строки, встановлені судом, та поновити строк на апеляційне оскарження.

Оцінивши доводи клопотання, суд вважає що воно не підлягає задоволенню, оскільки, всупереч вимог ч. 3 ст. 295 КАС України, скаржник не наводить в ньому жодних поважних причин, які об`єктивно (через незалежні від нього обставини) перешкоджали його вчасному зверненню з апеляційною скаргою та які б, зокрема, пояснювали його зволікання із подачею належним чином оформленої апеляційної скарги вже після постановлення судом ухвали про повернення його первинної апеляційної скарги (05.02.2019 р. - ухвала про повернення апеляційної скарги; 06.11.2019 р.- повторно звернувся з апеляційною скаргою), і з урахуванням яких, суд міг би дійти до висновку, що поновлення строку на апеляційне оскарження у конкретному випадку не суперечитиме принципу правової визначеності, одним із складових понять якої є «стабільність та остаточність судового рішення», при цьому посилання апелянта на відсутність коштів у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не може вважатися поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аналогічні правові висновки щодо неповажності причини пропуску строку на апеляційне оскарження, обумовленої відсутністю коштів у суб`єкта владних повноважень, викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 р. у справі 804/958/17, від 17.10.2018 р. у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 р. у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 р. у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 р. у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 р. у справі № 805/3544/17-а, які в силу ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковими для суду при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Крім того, суд також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

При цьому, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст. 296 КАС України, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху також з підстав несплати судового збору.

Пунктом 1 частини 5 статті 296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч цьому, апелянтом не додано до апеляційної скарги доказу сплати судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Частиною 1 цієї статті Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оскільки позивачем заявлялися вимоги про визнання протиправними та скасування 4-х податкових повідомлень-рішень на суми грошових зобов`язань у розмірі 33 683 234 грн; 8 420 808,50 грн (штрафні санції); 42 629 172 грн; 104 118 768 грн; 5 740 грн; 1435 грн (штрафні санції); 8 292 905 грн; 2 073 226,25 грн. (штрафні санції), то судовий збір слід обраховувати, виходячи із ставки судового збору, яка підлягала сплаті при зверненні до суду з вимогами майнового характеру.

Відповідно до п.п.1 п.3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 14 липня 2011 року № 3674-VI (у редакції чинній на момент звернення з позовом) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2016 року становив 1378 гривні.

Таким чином, розмір ставки судового збору, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, в даному випадку, становить (173 409 676*1,5%)*150% =3 901 717,70 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача - UA6081055, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Враховуючи вищевикладене, оскільки апеляційна скарга подана до Шостого апеляційного адміністративного суду з пропуском 30-ти денного строку на апеляційне оскарження, а апелянтом не надано належного обґрунтування поважності причин пропуску такого строку та не сплачено судовий збір, це є перешкодою у прийнятті її до провадження суду апеляційної інстанції, а тому вона підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 3 901 717,70 грн та подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Київській області про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2018 р. - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович