Справа № 1.380.2019.002211
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.002211
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого-судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Карпи А.В.,

представників позивача Дунас О.М.,

представника відповідача Звір Р.П.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства Львівський холодокомбінат до Офісу великих платників податків ДФС України в особі Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28.01.2019 року №,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Львівський холодокомбінат» (далі - ПрАТ «Львівський холодокомбінат») до Офісу великих платників податків ДФС України в особі Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28.01.2019 року №.

Ухвалою суду від 07.05.2019 вказану позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків. На виконання вимог зазначеної ухвали суду представник позивача усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 20.05.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального провадження.

07.06.2019 за вх. № 20009 надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача, позовні вимоги спростовував.

24.06.2019 за вх. № 21063 представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву.

17.09.2019 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі і призначено справу до судового розгляду.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки, за цих обставин стверджує, що контролюючий орган безпідставно склав акт камеральної перевірки з посиланням на таке порушення та протиправно прийняв оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Позивач також зазначає, що штрафні санкції не можуть бути застосовані до приватного акціонерного товариства Львівський холодокомбінат, оскільки норми Податкового кодексу України не передбачають юридичної відповідальності у вигляді штрафу за несвоєчасну реєстрацію тих податкових накладних, які не видаються покупцю, та складених за постачання товарів, послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою. Вважаючи оскаржуване рішення протиправним, позивач оскаржив його у судовому порядку. У підтвердження своєї позиції щодо розбіжності у ПК з приводу необхідності реєстрації ПК позивачем долучено висновок.

Представник відповідача 07.06.2019 за вх. № 20009 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому податковий орган зазначає, що відповідач правомірно наклав на позивача штраф в розмірі 10%, 20%, 30% та 40% суми податку на додану вартість, зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, оскільки позивач порушив терміни реєстрації цих податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. За порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН або відсутність реєстрації податкової накладної в ЄРПН штрафні санкції, визначені Податковим кодексом України, не застосовуються виключно до податкових накладних, що не надаються отримувачу (покупцю) та складені на постачання товарів/послуг для операцій, які: звільнені від оподаткування, або які оподатковуються за нульовою ставкою. Відповідач зазначив, що оскільки, податкові накладні, які зареєстровані позивачем з порушенням граничного строку, встановленого п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України міститься код ставки податку на додану вартість « 20», що свідчить про те, що податкові накладні складені на постачання товарів /послуг та операцій, що оподатковуються податком на додану вартість. Зареєстровані з порушенням термінів реєстрації приватного акціонерного товариства Львівський холодокомбінат податкові накладні не підпадають під виключення, передбачені статтею 120-1 Податкового кодексу України. Стверджує, що покликання позивача на формальні недоліки в акті про результати камеральної перевірки не є підставою скасування податкового повідомлення-рішення, окрім того акт не породжує правових наслідків.

Таким чином, податковий орган вважає, що оскаржуване рішення є правомірним, а позовні вимоги не підлягають задоволенню. У зв`язку з наведеним, у задоволенні позовних вимог просить відмовити в повному обсязі.

Дослідивши доводи позову, відзив на нього, зібрані у справі докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Приватне акціонерне товариство Львівський холодокомбінат () 05.01.1996 зареєстроване у встановленому законодавством порядку як суб`єкт господарювання за № 1 415 120 0000 001979 та є платником податку на додану вартість. Місцезнаходження позивача: 79025, м. Львів, вул. Повітряна, 2, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Документообіг між платником податків та контролюючим органом щодо реєстрації податкових накладних відбувається в електронному вигляді, як це передбачено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних.

Приватне акціонерне товариство Львівський холодокомбінат за результатами проведених господарських операцій склало та подало на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні.

14 грудня 2018 року головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств переробної та харчової галузей Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС Гнот ОСОБА_1 Богданівною проведено камельну перевірку дотримання ПрАТ "Львівський холодокомбінат" () термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) за періоди січень-грудень 2017 року, січень-травень, липень, жовтень 2018 року.

За результатами перевірки складено акт № 768/28-10-48-06/01553706 від 14.12.2018 (далі по тексту - акт перевірки), надісланий на ПрАТ "Львівський холодокомбінат" поштою (рекомендованим листом), і отриманий ПрАТ «Львівський холодокомбінат» 10.01.2019.

Згідно з висновками акта перевірки встановлено, що, ПрАТ «Львівський холодокомбінат» порушено граничні строки реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) за періоди січень-грудень 2017 року, січень-травень, липень, жовтень 2018 року, на загальну суму податку на додану вартість 15108313,67 грн., у тому числі:

порушення строку реєстрації до 15 календарних днів - на загальну суму податку на

додану вартість 10 053 438,97 грн.;

порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів - на загальну суму податку на додану вартість 23 765,22 грн.;

порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів - на загальну суму податку на додану вартість 5 031 109,48 грн.

Відповідно до розрахунку штрафних санкцій, за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних по ПрАТ «Львівський холодокомбінат», який оформлений додатком до акта перевірки № 768/28-10- 48-06/01553706 від 14.12.2018, загальна сума штрафу складає 3 022 542,67 грн., з яких:

штраф за порушення строку реєстрації до 15 календарних днів (10%) - на загальну суму 1 005 345,82 грн.;

штраф за порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів (20%) - на загальну суму 4 753,05 грн.;

штраф за порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів (40%) - на загальну суму 2 012 443,80 грн.

Не погоджуючись з актом перевірки, ПрАТ «Львівський холодокомбінат» надало заперечення від 17.01.2019 у № 54 на акт камеральної перевірки від 14.12.2018 №768/24- 10-48-06/01553706, за результатами розгляду яких Львівське управління офісу великих платників податків ДФС 25.01.2019 повідомило, що встановлені перевіркою порушення, що відповідно відображені у висновку акта камеральної перевірки від 14.12.2018 у №768/28-10- 48-06/01553706 є правомірними, а заперечення ПрАТ "Львівський холодокомбінат" по даних порушеннях є необгрунтованими.

На підставі висновків акта перевірки від 14.12.2018 №768/24- 10-48-06/01553706 Офіс великих платників податків ДФС України винесло податкове повідомлення-рішення від 28.01.2019 за №, відповідно до якого встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф на загальну суму 3 022 542,67 грн., з яких:

штраф за порушення строку реєстрації до 15 календарних днів (10%) - на загальну суму 1 005 345,82 грн.;

штраф за порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів (20%) - на загальну суму 4 753,05 грн.;

штраф за порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів (40%) - на загальну суму 2 012 443,80 грн.

Позивач скористався можливістю досудового порядку вирішення спору та оскаржив рішення ДФС у адміністративному порядку, однак скаргу платника не було задоволено.

Позивач, вважаючи податкове повідомлення-рішення протиправним звернувся з даним позовом до суду з вимогою скасувати його.

При прийнятті рішення, суд керується такими правовими нормами:

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1.1 ст. 1 Податкового кодексу України Податковий кодекс України (далі ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

У відповідності до пп. 14.1.60 п.14.1 ст. 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (а саме ДФС України), в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до підпункт 20.1.4. п. 20.1. статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Главою 8 ПК України визначені види перевірок контролюючих органів та порядок їх проведення. Відповідно до пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Згідно з пунктом 201.2. статті 201 ПК України форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 201.2 статті 201 розділу V ПК України наказом Міністерства фінансів України № 1307 від 31.12.2015 затверджено: - форму податкової накладної; Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок № 1307).

Як зазначено в пункті 8 Порядку № 1307 при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини» робиться помітка «X» та зазначається тип причини, зокрема, 02 - Складена на постачання неплатнику податку; 08 - Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість; 09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість.

В інших випадках у верхній лівій частині податкової накладної тип причини не зазначається (нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються).

Згідно з пункту 12 Порядку № 1307 у разі постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю), який не зареєстрований як платник податку, та у разі складання податкової накладної за щоденним підсумком операцій у графі «Отримувач (покупець)» зазначається «Неплатник», а у рядку «Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)» проставляється умовний ІПН « НОМЕР_1 ».

Пунктом 3 Порядку № 1307 визначено, що усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9-15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації.

Відповідно до пункту 201.7. статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з пунктом 201.3. статті 201 ПК України у разі звільнення від оподаткування у податковій накладній робиться запис «Без ПДВ» з посиланням на відповідні пункти (підпункти), статті, підрозділи, розділи цього Кодексу та/або міжнародного договору, якими передбачено звільнення від оподаткування податком.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Суд встановив, що платником несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів 1 день, 2 дні, 3 дні, 4 дні, 5 дні, 6 дні, 7 дні, 8 дні, 9 дні, 14 дні, 19 дні, 246 дні, 277 дні, 338 дні.

Дані податкові накладні зареєстровані платником податків з порушенням встановлених ПК України строків. Позивачем не заперечується факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, так як такі податкові накладні складено на постачання послуг (товарів) для операцій, які не надаються отримувачу (покупцю), за що п.120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу штрафні санкції не передбачені відповідно вважає відсутність підстав для засосування штрафних санкцій.

Суд вважає такі доводи позивача безпідставними, з огляду на наступне.

Спірним у цій справі є питання про наявність/відсутність підстав для застосування юридичної відповідальності у вигляді штрафу, передбаченого пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України за несвоєчасну реєстрацію цих податкових накладних.

З 1 січня 2017 року набрав чинності Закон України від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні», яким були внесені зміни, зокрема, і до статті 120-1 ПК України. Ця норма зазнала змін, зокрема, щодо сфери своєї дії та з 1 січня 2017 року передбачає, що штрафи не застосовуються виключно щодо «податкової накладної, що не видається одержувачеві (покупцеві), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: звільнених від оподаткування або оподатковуваних за нульовою ставкою».

Оскільки статтею 120-1.1 статті 120 ПК України винятки із загальних правил сформульовано чітко та виходячи з синтаксичного аналізу побудови норми права та дійсної мети законодавця, можна зробити висновок, що внесені Законом № 1797-VIII зміни запровадили виключні випадки звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, і такі виключення стосуються реєстрації двох видів податкових накладних: 1) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування; 2) яка не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які оподатковуються за нульовою ставкою. Тобто для застосування виключень і звільнення від відповідальності обов`язковою умовою є звільнення операції від оподаткування або її оподаткування за нульовою ставкою.

Надаючи правову оцінку доводам позивача, суд вважає за необхідне зазначити, що стаття 120-1 ПК України відсилає до статті 201 ПК України виключно в частині визначення граничних строків, порушення яких тягне за собою відповідальність, а не визначення видів податкових накладних, порушення строків реєстрації яких не тягнуть за собою відповідальність

Пункт 201.10 статті 201 ПК України, на який посилається позивач, розрізняє податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, як різні категорії податкових накладних, які повинні бути зареєстрованими в ЄРПН, проте не зумовлює застосування інших норм ПК України без урахування мети їх запровадження.

Отже, доводи позивача, що пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України повинен застосовуватися з урахуванням пункту 201.10 статті 201 ПК і, як наслідок, звільнення від відповідальності за порушення строків реєстрації стосуються трьох видів (категорій) податкових накладних, є безпідставними.

ПК України зобов`язує продавця товарів/послуг- платника ПДВ в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) в межах граничних строків, визначених абзацом 14 статті 201.10 ПК України. При цьому також підлягають реєстрації в ЄРПН і податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування. Порушення строку реєстрації податкової накладної має наслідком застосування до платника податків штрафних санкцій. Винятком у цій нормі щодо застосування штрафних санкцій визначено порушення термінів реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Отже, підставою для незастосування штрафної санкції, передбаченої статтею 120-1 ПК України, за порушення строків реєстрації податкової накладної в ЄРПН є сукупність таких двох умов:

1) податкова накладна не надається отримувачу (покупцю);

2) податкова накладна виписана на операцію з постачання товарів/послуг, яка звільнена від оподаткування або оподатковується за нульовою ставкою.

Відповідно до Глави 8 Порядку № 1307 до податкових накладних вносяться ставки податку на додану вартість , за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів /послуг, що поставляються.

Зокрема, у графі 8 зазначається код ставки 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 901 - у разі здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

До матеріалів справи долучено податкові накладні, які зареєстровані позивачем з порушенням граничного строку, встановленого п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України із зазначенням коду ставки податку на додану вартість « 20», що свідчить про те, що податкові накладні складені на постачання товарів /послуг та операцій, що оподатковуються податком на додану вартість (Том ІІІ, а.с.208-211).

Наведена вище позиція повністю узгоджується з обов`язковою для врахування практикою Верховного Суду, викладеною у його постанові від 04.09.2019 № 8/16/1488/17.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що за цих фактичних обставин справи платник податку не звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН. Тому суд погоджується з доводами контролюючого органу про те, що платник податку вчинив податкове правопорушення, склад якого передбачений пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України. З огляду на це, суд дійшов висновку, що контролюючий орган прийняв цілком обґрунтоване та законне рішення про накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків 20 відсотків та 30 відсотків, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в згаданих податкових накладних, що становить 3 022 542,67 грн.

Такі висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного адміністративного суду, викладеній в постановах від 07.02.2019 у справі № 808/3250/17, від 11.12.2018 у справі №К/9901/63488/18, від 04.09.2018 у справі №816/1488/17.

Що стосується долученого висновку експерта з питань права, то суд зазначає що експерт з питань права в порядку ст 69 КАС України не залучався. Висновок долучений до матеріалів справи не може містити оцінки доказів, суджень про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яке рішення має бути прийнято за результатами розгляду справи.

Такий висновок не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду. Останній може посилатися в рішенні на висновок експерта як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має дійти самостійних висновків щодо відповідних питань.

Крім того, долучений висновок до матеріалів справи не спростовує норми ПК України, якими визначено, що згідно з пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу.

Суд звертає увагу на те, що позивач з огляду на незрозумілість чи відсутність підстав для своєчасної реєстрації податкової накладної не звертався за податковою консультацією до компетентного органу.

Податкова консультація - допомога контролюючого органу конкретному платнику податків стосовно практичного використання конкретної норми закону або нормативно-правового акта з питань адміністрування нарахування та сплати податків чи зборів, контроль за справлянням яких покладено на такий контролюючий орган ( підпункт 14.1.172 пункту 14.1 статті 14 ПК України.

Відповідно до пункту 52.1 статті 52 ПК України, за зверненням платників податків контролюючі органи надають безоплатно консультації з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства протягом 30 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.

Виходячи із вище наведених норм чинного податкового законодавства, суд дійшов висновку про правомірність застосування контролюючим органом штрафних санкцій за порушення приватним акціонерним товариством Львівський холодокомбінат строків реєстрації податкових накладних.

Відповідно до вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи податкове повідомлення-рішення від 28.01.2019 року № на відповідність критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що таке прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, з урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та неупереджено.

З огляду на це, у задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю.

Судові витрати відповідно до ст. 139 КАС України покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позовної заява приватного акціонерного товариства Львівський холодокомбінат до Офісу великих платників податків ДФС України в особі Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28.01.2019 року №, - відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Сподарик Н.І.

Повний текст рішення складено та підписано 14 листопада 2019 року.