Справа № 160/8498/19
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 жовтня 2019 року Справа № 160/8498/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Бурцевій Я.Е.
представника позивача Страха Є.О.
представника відповідача Воздвиженського В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КИ.МОД" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кам`янської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови, -
Товариство з обмеженою відповідальністю "КИ.МОД" (далі - ТОВ "КМ.МОД", позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Кам`янської міської ради (далі - Управління ДАБК Кам`янської міської ради, відповідач), в якій позивач просить:
Ухвалою суду від 09.09.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.
Представник відповідача надав до суду відзив на позов, у якому просив суд відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що в ході позапланового заходу перевіряючими виявлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а саме допущення до експлуатації об`єкта, яке не прийнято в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства. Таким чином, відповідач при винесені припису про усунення виявлених порушень та постанови про накладення штрафу діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.
03.10.2019 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 15.10.2019 року для надання додаткових доказів; 15.10.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 25.10.2019 року.
В судовому засіданні 25.10.2019 року представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову та просив суд відмовити у його задоволенні.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що у період з 18 по 31 липня 2019 року відповідачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ТОВ "КИ.МОД" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Будівництво річкового терміналу на території існуючого комплексу будівель та споруд за адресою вул . Широка, 353А, Кам`янське, Дніпропетровська область".
Перевірка проведена на підставі наказу від 18.07.2019 року №7-ОД, предметом перевірки є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 97), який в свою чергу винесений на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 11.06.2019 року (а.с. 75-76).
18.07.2019 року посадовій особі відповідача вручено направлення для проведення позапланового заходу №19ПЗ від 18.07.2019 року щодо дотримання ТОВ «КИ.МОД» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за зверненням ОСОБА_1 від 11.06.2019 року (а.с.31, 73).
Перевіркою встановлено порушення, зокрема, частин 8, 10 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктів 12, 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, а саме встановлено, що позивачем експлуатується підприємство річкового терміналу на території існуючого комплексу будівель та споруд за адресою вул. Широка 353А, м. Кам`янське, Дніпропетровська область , яке не прийняте в експлуатацію.
На підставі висновків акту перевірки, відповідачем 31.07.2019 року складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ТОВ "КИ.МОД" усунути порушення частин 8, 10 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктів 12, 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів до 31.08.2019 року (а.с. 70).
31.07.2019 року заступником начальника Управління ДАБК Кам`янської міської ради Вовк О.М. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності ТОВ "КИ.МОД", відповідальність за встановлені порушення передбачена у підпункті 4 пункту 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 12.08.2019 року (а.с. 71-72).
Позивач, не погодившись з приписом та постановою, звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинами, суд виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038).
У відповідності до положень частини 1 статті 41 Закону № 3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до частини 3 статті 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
- вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
- порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
- інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно - будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відтак, необхідною умовою для здійснення відповідачем перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені частиною 1 статті 41 Закону №3038 та пунктом 6 Порядку №553.
Суд критично оцінює посилання представника позивача на недотримання відповідачем порядку проведення перевірки відповідно вимог пунктів 4, 5 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон №877) в частині ненадання позивачу ні перед початком перевірки, ні у процесі її проведення погодження відповідного центрального органу виконавчої влади на її проведення.
Так, згідно частини 1 статті 6 Закону №877 однією з підстав для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Проте, на підставі частини 4 статті 2 Закону №877 заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Частиною 5 статті 2 Закону №877 встановлено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21,частини третьої статті 22 цього Закону.
З аналізу вказаних норм суд приходить до висновку, що під час проведення позапланових заходів органами державного архітектурно-будівельного контролю за зверненнями фізичних осіб, не підлягають застосування вимоги частини 1 статті 6 Закону №877, а Законом №3038 та Порядком №553 не передбачено надання перевіряючими погодження відповідного центрального органу виконавчої влади на проведення позапланової перевірки.
Також, суд відхиляє аргументи представника позивача, що перевіряючі вийшли за межі тих питань, необхідність яких стала підставою перевірки та порушили пункт 9 частини 1 статті 6 Закону №877.
В судовому засіданні встановлено, що позапланова перевірка ТОВ «КИ.МОД» проведена за скаргою фізичної особи ОСОБА_1 від 11.06.2019 року (а.с.75-76).
У скарзі ОСОБА_1 повідомляє про наявність декількох порушень у сфері містобудівної діяльності на об`єкті ТОВ «КИ.МОД» з будівництва елеватора для перевалки, зберігання та відвантаження зернових культур за адресою вул . Широка 353 А, Кам`янське, Дніпропетровська область, серед яких: «будівництво елеватору ще не завершене, об`єкти, які незаконно побудовані та не введені в експлуатацію вже використовуються ТОВ «КИ.МОД» у своїй господарській діяльності для перевалки, зберігання та відвантаження зернових культур».
У наказі відповідача від 18.07.2019 року №7-ОД та направленні для проведення позапланового заходу №19ПЗ від 18.07.2019 року міститься інформація про предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 11.06.2019 року.
Отже, суд приходить до висновку, що перевірка проведена в межах питань, про які заявлені у скарзі ОСОБА_1 з дотриманням норм чинного законодавства.
Також, суд зазначає, що як було встановлено вище пункт 9 частини 1 статті 6 Закону №877 не поширюється на спірні правовідносини.
Щодо суті виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, суд зазначає наступне.
Так, під час перевірки встановлено, що позивачем здійснюється експлуатація підприємства річкового терміналу на території існуючого комплексу будівель та спору за адресою вул. Широка 353А, Кам`янське, Дніпропетровська область , яке не прийняте в експлуатацію.
До акту та матеріалів справи долучено копії фотофіксації ознак експлуатації позивачем вказаного об`єкта (а.с. 77-84).
Суд зазначає, що позивач не заперечує факт того, що об`єкт по вказаній адресі не прийнятий в експлуатацію, а стверджує, що відповідачем помилково зроблено висновок про його експлуатацію.
У відповідності до частини 8 статті 39 Закону №3038 експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Аналогічне положення міститься у пункті 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року.
Дослідивши долучені до матеріалів докази, суд приходить до висновку, що позивачем експлуатувалось обладнання підприємства річкового терміналу, яке не прийнято в експлуатацію.
Суд критично оцінює доводи позивача про те, що на об`єкті проводились випробування про прийняттю, зберіганню та відвантаженню зерна олійних культур на 20 тис.тон для перевірки працездатності обладнання.
На думку суду, дана обставина лише підтверджує факт експлуатації об`єкта, який не прийнято в експлуатацію.
Такими чином, суд дійшов висновку, що припис відповідача про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 31.07.2019 року, складений відносно ТОВ «КИ.МОД» у відповідності вимог чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини.
Щодо правомірності винесення відповідачем постанови про №1-ю про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.08.2019 року, суд зазначає наступне.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» №208/94-ВР від 14.10.1994 року (далі - Закон № 208/94-ВР).
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно- будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.
Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Отже, зважаючи на те, що в ході проведення перевірки встановлено порушення ТОВ "КИ.МОД" у сфері містобудівної діяльності, суд вважає, що відповідачем правомірно прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.08.2019 №1-ю.
Таким чином, проаналізувавши вказані обставини у їх сукупності в контексті викладених норм, суд дійшов висновку, що приписи та постанова є правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що представник відповідача, з посиланням на відповідні докази довів правомірність дій Управління ДАБК Кам`янської міської ради в ході проведення позапланової перевірки та прийняття оскаржуваних припису та постанови, внаслідок чого суд відмовляє у задоволенні позову ТОВ "КИ.МОД".
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення в повному обсязі складено 05 листопада 2019 року.

Суддя М.В. Бондар