Справа № 522/14165/19
Суддя: Бондар В. Я.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/814/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді Бондар В.Я.,

за участі секретаря судового засідання Грищук В.О.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження (з урахуванням особливостей встановлених ст.ст. 268-271, 286 КАС України) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

19.08.2019 року до Приморського районного суду м. Одеси звернувся Департамент архітектури та містобудування Одеської міської ради з позовом до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та просив визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенка Андрія Ігоровича №157 по справі про адміністративне правопорушення від 07.08.2019 року про визнання ОСОБА_1 (виконуючого обов?язки директора Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради) винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн.; стягнути з ОСОБА_2 на користь Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради судовий збір у розмірі 1921 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 25.05.2018 року наказом Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради №01-07/139 було затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реконструкція квартир №№1, 2, 3, 4, 5, 6 без змін геометричних розмірів фундаменту в плані, з внутрішнім переплануванням й улаштуванням додаткових приміщень для розміщення центру обслуговування. Зазначені містобудівні умови та обмеження були видані на підставі заяв на видачу містобудівних умов і обмежень, які надійшли від ОСОБА_3 та Запольської Кристини Володимирівни. Разом із заявами було подано містобудівний розрахунок та копії документів, що посвідчують право власності, та викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000. Заявники надали всі необхідні документи, тому позивач не мав підстав для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень. 26.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Лисенко А.І. була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким було встановлено, що Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради за підписом першого заступника начальника управління Шайденка М.О. було надано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, проте з певними порушеннями, зокрема, замовник вказано лише ОСОБА_4 , у наданому пакеті документів були відсутні: копії документів, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою; витяг із Державного земельного кадастру. Також 26.07.2019 року головним інспектором Лисенко А.І. було складено протокол про адміністративне правопорушення. Того ж дня ОСОБА_5 прийнято рішення про скасування дії містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва. Вказане рішення та Акт оскаржуються позивачем в Одеському окружному адміністративному суду. Позивач відзначає, що відомості викладені в протоколі не відповідають дійсності, адже всі необхідні документи були наявні. Також вважають, що ОСОБА_2 реалізував свої повноваження не в повному обсязі, не об`єктивно та упереджено, адже до кінця перевірки залишалося 10 днів, але ОСОБА_2 склав акт з хибними висновками, цього ж дня прийняв протиправне рішення. 09.08.2019 року на адресу департаменту надійшла Постанова №157 від 07.08.2019 року згідно якої ОСОБА_1 на підставі вищевикладених даних було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. Вважають таку постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 21.08.2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано 10-денний термін для усунення недоліків позову.

Після усунення недоліків позову, ухвалою суду від 16.09.2019 року провадження у справі відкрите, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання на 26.09.2019 року.

З метою повторного повідомлення відповідача про розгляд справи, судове засідання призначене на 26.09.2019 року було відкладено на 15.10.2019 року.

27.09.2019 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову повністю, посилаючись на те, що Управлінням архітектури та містобудування ОМР за підписом першого заступника начальника Шайденка М.О. було надано відповідну заяву на видачу містобудівних умов та обмежень (вхідний від 23.05.2018 року № 01-07/139), де замовником виступає лише ОСОБА_4 , так як в дійсності замовником виступала ще й ОСОБА_3 , що є порушенням абз. 1 ч.3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, під час перевірки встановлено відсутність копій документів, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою та відсутність витягу із Державного земельного кадастру.

Також, позивачеві було належним чином відправлено результати перевірки, позивач був завчасно сповіщений про дату, час і місце розгляду його справи, та позивачеві у встановленому порядку було направлено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

Поміж цього, позивач не скористався своїм правом та не надав відповідачеві будь-яких письмових пояснень, зауважень та заперечень щодо результатів перевірки.

З метою повторного повідомлення відповідача про розгляд справи, судове засідання призначене на 15.10.2019 року було відкладено на 30.10.2019 року.

У судовому засіданні 30.10.2019 року задоволено заяву ОСОБА_1 і Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради та замінено первісного позивача на належного, а саме на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), слухання справи відкладене з метою повідомлення нового позивача на 12.11.2019 року.

У судове засідання 12.11.2019 року, сторони та третя особа не з?явилися, викликані належним чином, про поважність причин не явки, суд не повідомили.

Відповідно до ч. 1 ст. 205, 286 КАС України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, надані сторонами докази в сукупності, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 15.07.2019 року Заступник директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області направленням №АПП-1507/1 направив головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенка Андрія Ігоровича на проведення позапланової перевірки на Департаменті архітектури та містобудування Одеської міської ради. Строк дії направлення з 16.07.2019 року до 06.08.2019 року.

26.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко Андрієм Ігоровичем було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, згідно якого за результати позапланової перевірки встановлено: «Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради за підписом першого заступника начальника управління архітектури та містобудування Одеської міської ради ОСОБА_1 було надано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, затверджені наказом управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 25.05.2018 ;01-07/139 на об`єкт: «реконструкція квартир №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6 без змін геометричних розмірів фундаменту в плані, з внутрішнім переплануванням і без зміни геометричних розмірів фундаменту в плані, з внутрішнім переплануванням і улаштуванням додаткового приміщення для розміщення центру обслуговування», за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, 31, замовник гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 .

В пункті 2 розділу «Загальні данні» зазначено, що замовниками даних містобудівних умов та обмежень є гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 однак об`єктом нагляду надано відповідну заяву на видачу містобудівних умов та обмежень (вхідний від 23.05.2018 року №01-07/139) де замовник виступає лише гр. ОСОБА_6 , отже, враховуючи вищевикладене порушено абз. 1 ч.3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також під час позапланової перевірки виявлено що в наданому пакеті документів відсутні:

- копії документів, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію, чим порушено п. 1 ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- витяг із Державного земельного кадастру чим порушено п. 1 ч. 4 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Виходячи з вищевикладеного вбачається порушення п. 1 ч. 4 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вказаного Акту, 26.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко Андрієм Ігоровичем було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96-1 КУпАП у відношенні ОСОБА_1

В даному протоколі вказано, що розгляд справи про адміністративне правопорушення,відбудеться о 10.00 годині 07.08.2019 року у приміщені Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, за адресою: м. Одеса, вул..Канатна, 83 ІІІ поверх.

У графі протоколу щодо ознайомлення ОСОБА_1 з правами та обов`язками передбаченими ст. 268 КУпАП, повідомлення про час та місце розгляду справи та отримання протоколу підпис ОСОБА_1 відсутній. Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко А.І. зазначено, що особа яка притягається до адміністративної відповідальності від підпису відмовилась. Пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, як і відомостей про свідків правопорушення та будь-які інші докази, вказаний протокол не містить.

На переконання суду, вищевказані обставини свідчать про те, що при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, особою, яка склала протокол, були допущені порушення приписів ст. 256 КУпАП.

Так, відповідно до статті 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Також, 26.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко Андрієм Ігоровичем було ухвалено Рішення про скасування дії містобудівних умов та обмеження для проектування об`єкта будівництва, затверджених наказом управління архітектури та містобудування Одеської міської ради від 25.05.2018 №01-07/139.

Згідно наданих суду доказів, вбачається, що 29.07.2019 року вказані Акт, Протокол та Рішення направлені ОСОБА_1 поштою ПАТ «Укрпошта» номер відправлення 571 та отримані особисто адресатом 06.08.2019 року о 17.32 годині.

07.08.2019 року за відсутності особи, що притягається до відповідальності, а саме ОСОБА_1 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко Андрієм Ігоровичем було складено Постанову №157, якою визнано ОСОБА_1 . Винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого частиною 5 статті 96-1 КУпАП за порушення викладені вище у Акті від 26.07.2019 року, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн.

Згідно наданих суду доказів, вбачається, що 08.08.2019 року вказана Постанова направлена ОСОБА_1 поштою ПАТ «Укрпошта» номер відправлення 695 та отримана особисто адресатом 12.08.2019 року.

Згідно ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення;

5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося;

6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, головний інспектор будівельного нагляду повідомляє голову відповідного органу місцевого самоврядування для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності винної особи.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду встановлений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1.08.2015 року №698 (Порядок №698).

Відповідно п.2 Порядку №698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Згідно п.3 Порядку №698, основними завданнями нагляду є:

1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України Про архітектурну діяльність, органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Згідно п.4,5 Порядку №698, з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень об`єктів нагляду та об`єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення;

5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об`єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося;

6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України Про регулювання містобудівної діяльності повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

При цьому, відповідно до п. 6 Порядку №698, Головні інспектори будівельного нагляду під час здійснення нагляду зобов`язані:

1) у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати нагляд у межах повноважень, передбачених законодавством;

2) дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами містобудування;

3) ознайомлювати об`єкт нагляду з актом перевірки в останній день її проведення;

4) за письмовим зверненням об`єкта нагляду надавати роз`яснення, організовувати проведення або проводити навчання, підвищення кваліфікації, підготовку та перепідготовку посадових осіб об`єкта нагляду.

В свою чергу, відповідно до п.7 Порядку №698, Об`єкти нагляду мають право:

1) вимагати від головних інспекторів будівельного нагляду дотримання вимог законодавства;

2) перевіряти наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки;

3) бути присутніми під час здійснення заходів нагляду;

4) отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки;

5) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного головним інспектором будівельного нагляду за результатами перевірки.

Відповідно до п. 23, 24, 27, 28, 32, 35 Порядку № 698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об`єкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку.

У разі відмови керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт головний інспектор будівельного нагляду, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті.

У разі відмови в отриманні акта перевірки головний інспектор будівельного нагляду робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об`єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об`єкта нагляду.

Якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

Тобто, в даному випадку суд не вбачає порушення процедури проведення нагляду та оформлення результатів цього нагляду Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенком А.І.

Щодо оцінки судом доказів про наявність чи відсутність порушення норм матеріального права Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенком А.І., то в цій частині суд доходить наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення дії, передбачені частинами третьою або четвертою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від двохсот до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

Згідно ч. 3, 4 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Порушення вимог закону та строків видачі (відмови у видачі) дозволу на виконання будівельних робіт, реєстрації (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації та видачі (відмови у видачі) сертифіката, який видається у разі прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, вимагання під час реєстрації такої декларації, видачі дозволів і сертифікатів документів, не передбачених законодавством, видача сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, збудованого з порушенням будівельних норм, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 , реконструкція квартир №№1, 2, 3, 4, 5, 6 без зміни геометричних розмірів фундаменту в плані, з внутрішнім переплануванням і улаштуванням додаткових приміщень для розміщення центру обслуговування, вбачається, що змовниками є гр. ОСОБА_7 та гр. ОСОБА_3 ; до пакету документів, крім містобудівного розрахунку, надано договори купівлі-продажу, що підтверджують право власності ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на квартири АДРЕСА_2 .

Заяви на видачу містобудівних умов та обмежень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровані за одним номером, а саме: 01-07/139.

Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко А.І. відзначено, що порушенням абз. 1 ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є те, що замовником витупає лише ОСОБА_4

Втім, у абзаці 1 ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відзначено: «Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються»:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

А отже, вимоги, щодо видачі містобудівних умов та обмежень на підставі заяви замовника були виконані Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради і не містять порушень абз. 1 ч.3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенко А.І. вказав на порушення п. 1 та п. 4 ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», які викладені вище.

Позивач також оспорює факт того, що містобудівні умови та обмеження були видані без копії документів, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, мотивуючи такі дії відповідністю ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

В зв`язку з цим, до спірних правовідносин, що виникли між сторонами застосування ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виключається, адже замовником не є орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, доказів щодо належності земельної ділянки державній чи комунальній власності, матеріали справи не містять.

Відсутність у документах поданих для отримання містобудівних умов та обмежень, витягу із Державного земельного кадастру позивачем не оспорено, однак, на переконання суду, цей факт не свідчити про пряме порушення норм Закону, так як реконструкція зазначеного об`єкту будівництва не передбачала змін геометричних розмірів фундаменту в плані, що підтверджується обмірними та проектними габаритними розмірами поверхових планів, а отже не є порушенням ч.4 ст. 34 «Про регулювання містобудівної діяльності».

Щодо посилання позивача на недобросовісність виконання ОСОБА_2 своїх повноважень, так як акт та протокол було складено тоді, коли до кінця перевірки залишалося 10 днів, то згідно абзацу 2 пункту 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №698 від 19.08.2015 року, під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення. Згідно пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України №698 від 19.08.2015 року, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п`ять робочих днів.

Мінімальний термін проведення позапланової перевірки не встановлено, а направлення видане на певний період не свідчить про необхідність вчинення перевірки протягом всього такого періоду.

Отже, посилання позивача на даний факт, як на підставу своїх позовних вимог, суд вважає необґрунтованим.

Відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з ч.1 ст.9 ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше яка на підставах і в порядку, встановленому законом. Застосування заходів адміністративного впливу провадиться уповноваженим на те органами і посадовими особами у точній відповідності із законом.

Стаття 23 КпАП України передбачає, що застосовується адміністративне стягнення лише до особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП на орган (посадову особу) про розгляді справи про адміністративне правопорушення покладений обов`язок всебічного, повного, об`єктивного з`ясування її обставин, зокрема, вчинення адміністративного правопорушення особою та вини цієї особи у його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Основною і обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення є протиправне діяння, відсутність її виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення. Необхідною ознакою суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення є вина у формі умислу або необережності. Відсутність хоча б однієї ознаки складу адміністративного правопорушення виключає адміністративну відповідальність особи.

Згідно зі ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, саме відповідач зобов`язаний довести правомірність складання ним постанови, зокрема, шляхом доведення належними та допустимими доказами порушення позивачем вимог закону.

Відповідачем, всупереч вимогам ч.2 ст.77 КАС України, факт порушення позивачем положень абз.1 ч.3 ст.29, п.1 ч.3 ст.29, п.4 ч.3 ст. 29, п.1 ч.4 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та правомірність винесення оскаржуваної постанови не доведено, доказів, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, суду не надано.

Відтак, постанова головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенка Андрія Ігоровича №157 по справі про адміністративне правопорушення від 07.08.2019 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн., винесена з порушенням норм Закону, порушує права позивача а, тому позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин, суд, враховуючи, що судовий збір було сплачено первісним позивачем, а саме Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради, на підтвердження чого суду надано платіжне доручення №209 від 16.08.2019 року на суму 1921 грн., доходить висновку про необхідність стягнути на користь особи, яка оплатила судовий збір як первісний позивача, з відповідача сплачену суму судового збору.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, ст.ст. 227-228, ч.4 ст.229, ст.ст. 241-246, 250, 268-272, 286, 294 КАС України, ст.ст. 9, 247, 280 КУпАП, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ), за участі третьої особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83, ), про скасування постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенка Андрія Ігоровича №157 по справі про адміністративне правопорушення від 07.08.2019 року про визнання ОСОБА_1 (виконуючого обов?язки директора Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради) винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.96-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн.

Стягнути з головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Лисенка Андрія Ігоровича (адреса: м. Одеса, вул.. Канатна, 83) на користь Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради (, адреса: м. Одеса, вул. Гоголя, 10) судовий збір у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.Я. Бондар