Справа № 440/1807/19
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2019-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/1807/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сич С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Солтис О.О.,

представника позивача Олефіра А.О.,

представника відповідача Дудника В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Полтавської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

22 травня 2019 року ОСОБА_1 (надалі - позивач; ОСОБА_1 ) звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Полтавської митниці ДФС (надалі - відповдіач) про: визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 20.02.2019 №UA806020/2019/000227/2; визнання протиправним і скасування Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2019/00357.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час митного оформлення товару - легкового автомобіля, бувшого у використанні, марки Fiat, модель Lancia Phedra, рік випуску 2003, відповідачем прийнято рішення від 20.02.2019 №UA806020/2019/000227/2 про коригування митної вартості вказаного товару та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806020/2019/00357, незважаючи на те, що позивач належним чином виконав всі вимоги Митного кодексу України та належним чином обґрунтував заявлену митну вартість товару, подавши необхідні документи. Пояснює, що на визначення митної вартості транспортного засобу вплинула наявність його пошкоджень, що не враховано митним органом. Вважає, що відповідачем неправомірно застосовано резервний метод визначення митної вартості товару, оскільки каталог SchwackeNet, на підставі відомостей якого відповідачем визначено митну вартість транспортного засобу, на думку позивача, не може використовуватися з метою визначення митної вартості за резервним методом.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/1807/19, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано докази.

19 червня 2019 року до суду надійшов відзив Полтавської митниці ДФС на позовну заяву /а.с. 92-98/, у якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, посилаючись на те, що під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів за митною декларацією №UA806020/2019/204665 відповідачем проведено коригування митної вартості товару відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, зокрема, виявлено розбіжності у документах, що підтверджують митну вартість товару, а саме, в договорі купівлі-продажу зазначений дефект коробки передач, проте даний транспортний засіб рухався своїм ходом, перетнув пункт пропуску на кордоні та прибув у митницю призначення, в акті митного огляду даний дефект також не зазначено. Також був виявлений дефект у вигляді розбитого бокового скла, про що також не йдеться у АМО. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 650 Євро, а рівень митної вартості товару зі схожими характеристиками відповідно до інформації з АСАУР та вартість задекларованого ТЗ, з врахуванням його комплектації та пробігу згідно електронного каталогу SchwackeNet становить 2488,29 Євро. Відповідач зазначає, що оплата за придбаний автомобіль згідно з поданими позивачем документами, здійснена готівковими коштами на підставі договору купівлі-продажу. Однак, позивачем у підтвердження оплати банківські платіжні документи, що стосуються оцінювання товару або за наявності інші платіжні документи, до митного контролю не подавалися.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24 червня 2019 року клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволено, витребувано від Чернівецької митниці ДФС докази, продовжено строк підготовчого провадження у справі №440/1807/19 на тридцять календарних днів.

Протокольними ухвалами суду від 24 червня 2019 року витребувано від відповідача докази та на підставі пункту 4 частини 6 статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України оголошено перерву у підготовчому засіданні до 10:30 27 серпня 2019 року.

27 червня 2019 року до суду надійшла відповідь позивача на відзив /а.с. 131-135/, у якій представником позивача зазначено, що відповідач не надав жодного доказу, який би спростував зміст договору купівлі-продажу чи інших, поданих позивачем, документів при митному оформленні, в тому числі, будь-які відомості про отримання від компетентних органів Федеративної Республіки Німеччина інформації щодо підтвердження чи не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем нерезидентом автомобіля та отримання або не отримання від позивача коштів у сумі 650 євро та/або іншої суми за відчужений автомобіль. Вважає, що каталог SchwackeNet, на підставі відомостей якого відповідачем визначено митну вартість транспортного засобу, не може використовуватися з метою визначення митної вартості за резервним методом, оскільки ч. 2 ст. 64 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі ціни товарів на внутрішньому ринку країни-імпортера. Пояснює, що з коригування митної вартості товару здійснено відповідачем без урахування фактичного стан автомобіля, який мав серйозні пошкодження, зокрема, у вигляді непрацюючої АКПП.

Протокольною ухвалою суду від 27 серпня 2019 року задоволено клопотання представника позивача про відкладення підготовчого засідання та підготовче засідання відкладено до 09:00 04 вересня 2019 року.

Протокольною ухвалою суду від 04 вересня 2019 року визнано поважними причини неявки в судове засідання представника відповідача, клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання задоволено та підготовче засідання відкладено до 09:00 11 вересня 2019 року.

Ухвалами Полтавського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року клопотання представника позивача про витребування доказів - задоволено, витребувано від Приватної фірми "КМ" докази, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 09:00 01 жовтня 2019 року.

Підготовче судове засідання, призначене на 09:00 01 жовтня 2019 року не відбулося.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року клопотання представника позивача про виклик для допиту в якості свідка ОСОБА_2 - задоволено; викликано в судове засідання для допиту в якості свідка ОСОБА_2 ; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 11:00 31 жовтня 2019 року.

Протокольними ухвалами суду від 31 жовтня 2019 року витребувано від відповідача докази та на підставі частини 2 статті 223 Кодексу адміністративного судочинства України оголошено перерву у судовому засіданні до 15:30 07 листопада 2019 року.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, показання свідка ОСОБА_2 , дослідивши електронні та письмові докази, встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 уповноважено представляти інтереси ОСОБА_1 у відповідних підприємствах, установах, організаціях, уповноважених органах іноземної держави, у тому числі країн Європи, незалежно від їх форм власності та видів діяльності, щодо придбання на ім`я ОСОБА_1 в установленому порядку, на умовах та за ціною за його розсудом транспортного засобу (автомобіля, причепа) марки, типу та моделі на його вибір, а також в уповноважених митних органах України при митному оформленні документів на ввезений транспортний засіб, про що ОСОБА_1 видано ОСОБА_2 нотаріально посвідчену довіреність від 10.01.2019, копія якої наявна у матеріалах справи /а.с. 47-48/.

29.01.2019 між ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_4 (покупець) укладено договір купівлі - продажу приватного бувшого у використанні автомобіля /а.с. 59-61/, предметом договору купівлі-продажу є автомобіль, виробництва Lancia Phedra, тип (Van), № НОМЕР_1 , який має наступні пошкодження: зламану коробку передач. За взаємною згодою вартість товару оплачується готівкою після доставки. Ціна - 650 Євро.

Крім того в договорі міститься запис, що ціну покупки 650 Євро отримано готівкою 29.01.2019 у м. Аурих.

Також 29.01.2019 складено розписку про отримання грошей за автомобіль, за змістом якої продавець ОСОБА_5 отримала готівку в сумі 650 Євро. Ці гроші отримала згідно з генеральним договором купівлі-продажу в приватному порядку від 29.01.2019, щоб оплатити витрати на несправний автомобіль "Lancia Phedra" НОМЕР_1 , AUR C777, який їй належить. Розрахунок повністю проведено при ОСОБА_6 , у останньої немає ніяких платіжних претензій. /а.с. 62-63/.

19.02.2019 декларантом подано до митного органу митну декларацію №UA806020/2019/204579 на "Автомобіль легковий пасажирський, марка Fiat, модель Lancia Phedra, ідентифікаційний номер кузова (номер кузова): НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння, включаючи водія 8. Автомобіль призначений для перевезення пасажирів по дорогах загального користування. Обладнаний двигуном внутрішнього згорання з іскровим запаленням та кривошипно-шатунним механізмом (бензин/газ). Двигун Н/В. Робочий об`єм циліндра 1997 см3. Календарний рік виготовлення (випуску) 2003. Бувший у використанні. без радіоелектронних засобів та випромінювальних простроїв. Модельний рік - 2003. Країна виробництва: Італія", валюта та загальна сума за рахунком (графа 22) - EUR 650, ціна товару (графа 42) - 650,0000, код МВВ (графа 43) - 1 /а.с. 224-225/.

19.02.2019 Полтавською митницею ДФС прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА806020/2019/00329, якою за результатами перевірки митної декларації або документа, що її замінює, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, перелік яких наведено у цій картці, повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №UА806020.2019.204579 від 19.02.2019 у зв`язку тим, що у процесі митного оформлення з`ясовано, що декларантом або уповноваженою ним особою ОСОБА_7 порушено вимоги статей 257, 266 Митного кодексу України та Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого Наказом Міністерства Фінансів України від 30.05.2012 №651 в частині заповнення графи 44 МД, а саме до митного оформлення не був поданий акт митного огляду 1701, роз`яснено, що митне оформлення товару можливе за умови зазначення у графі 44 МД акта митного огляду, рішення про відмову може бути оскаржено в суді відповідно до глави ІV МКУ /а.с. 226-227/.

20.02.2019 декларантом подано до митного органу митну декларацію №UA806020/2019/204665 на "Автомобіль легковий пасажирський, марка Fiat, модель Lancia Phedra, ідентифікаційний номер кузова (номер кузова): НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння, включаючи водія 8. Автомобіль призначений для перевезення пасажирів по дорогах загального користування. Обладнаний двигуном внутрішнього згорання з іскровим запаленням та кривошипно-шатунним механізмом (бензин/газ). Двигун Н/В. Робочий об`єм циліндра 1997 см3. Календарний рік виготовлення (випуску) 2003. Бувший у використанні. без радіоелектронних засобів та випромінювальних простроїв. Модельний рік - 2003. Країна виробництва: Італія", валюта та загальна сума за рахунком (графа 22) - EUR 650, ціна товару (графа 42) - 650,0000, код МВВ (графа 43) - 1 /а.с. 100-101/.

20.02.2019 Полтавською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 /а.с. 71-72, 104-105/, яким із застосуванням шостого методу була відкоригована митна вартість товару за одиницю та визначена у сумі 2488,29 EUR за "1. Автомобіль легковий пасажирський, марка Fiat, модель Lancia Phedra, ідентифікаційний номер кузова (номер кузова): НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння, включаючи водія 8. Автомобіль призначений для перевезення пасажирів по дорогах загального користування. Обладнаний двигуном внутрішнього згорання з іскровим запаленням та кривошипно-шатунним механізмом (бензин/газ). Двигун Н/В. Робочий об`єм циліндра 1997 см3. Календарний рік виготовлення (випуску) 2003. Бувший у використанні. Без радіоелектронних засобів та випромінювальних простроїв. Модельний рік - 2003. Країна виробництва: Італія".

В обґрунтування вказаного рішення зазначено, що коригування митної вартості товару здійснено відповідно до положень статті 55 МКУ у зв`язку з тим, що виявлено розбіжності у документах, що підтверджують митну вартість товару. На виконання вимог статті 54 МКУ контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснено під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту). Відповідно пункту 1 частини 4 статті 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомостей щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Оскільки відбулося спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з можливим заниженням митної вартості, митним органом було здійснено контроль за правильністю визначення митної вартості. В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість, містять розбіжності, а саме: 1) в договорі купівлі-продажу зазначений дефект коробки передач, проте даний ТЗ рухався своїм ходом, перетнув пункт пропуску на кордоні та прибув у митницю призначення, також в акті митного огляду даний дефект не зазначено. Також згідно звірки був виявлений дефект у вигляді розбитого бокового скла, про що також не йдеться у АМО. Проведено консультацію з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в декларанта та в митному органі. Відповідно до статті 33 МКУ митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах. Наявна у митного органу інформація щодо митної вартості імпортованих товарів призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості. Так, рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 650 ЕUR/шт., а рівень митної вартості товару зі схожими характеристиками відповідно до інформації з АСАУР та вартість задекларованого транспортного засобу, з врахуванням його комплектації та пробігу згідно електронного каталогу SchwackeNet, становить 2488,29 EUR/шт. Під час консультацій декларанта відповідно до вимог частини 3 статті 53 МКУ зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) копію митної декларації країни відправлення; 2) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 3) платіжні, касові документи, що стосуються товару; 4) інші документи за його бажанням. Декларант у відповідь повідомив, що не має змоги протягом 10 днів надати документи підтверджуючі митну вартість. Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, відповідно до частини 2 статті 58 МКУ не може бути прийнятий у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально (документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості містять розбіжності). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з ідентичними товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з подібними (аналогічними) товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 МКУ. Визначена митна вартість товару ґрунтується на інформації з електронного каталогу SchwackeNet з врахуванням комплектації та пробігу задекларованого транспортного засобу та становить 2488,29 EUR.

20.02.2019 Полтавською митницею ДФС прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА806020/2019/00357, якою за результатами перевірки митної декларації або документа, що її замінює, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, перелік яких наведено у цій картці, повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №UА806020.2019.204665 від 20.02.2019 у зв`язку тим, що порушено вимоги статті 52 Митного кодексу України в частині правильності визначення митної вартості товару, роз`яснено, що митне оформлення можливе за умови застосування рішення про визначення митної вартості товару №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019, рішення про відмову може бути оскаржено в суді відповідно до глави ІV МКУ /а.с. 69-70, 102-103/.

У зв`язку з чим позивачем було подано до митного органу митну декларацію №UA806020/2019/205113 від 22.02.2019 із зазначенням ціни товару (графа 42) - 650,0000 Євро, кодом МВВ (графа 43) - 6, коригування (графа 45) - 19928,21, тобто митну декларацію, у якій відкориговано митну вартість товару відповідно до рішення про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019 /а.с. 75-76/.

Разом з тим, пунктом 2 частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частиною 1 статті 24 Митного кодексу України встановлено, що кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до приписів частини 1 статті 29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Не погодившись з рішенням Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20 лютого 2019 року та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА806020/2019/00357 від 20 лютого 2019 року, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку оскаржуваним рішенню Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20 лютого 2019 року та картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА806020/2019/00357 від 20 лютого 2019 року, суд дійшов наступних висновків.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частинами 1, 2 статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частинами 4 та 5 статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до частин 1, 2 статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Частиною 1, 2 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З аналізу частин 1 та 2 статті 53 Митного кодексу України вбачається, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

В силу частини 5 статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частин 2, 3, 6, 7 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Відповідно до частини 1, 2 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до частини 5 статті 55 Митного кодексу України декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України передбачено у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 2 статті 57 Митного кодексу України встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Згідно частини 2 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. (частина 3 статті 58 Митного кодексу України).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина 3 статті 57 Митного кодексу України).

За частиною 1 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Із вищенаведеного слідує, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) і підставою його незастосування є, обставини, визначені частиною 1 статті 58 Митного кодексу України, та якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини 9 статті 58 Митного кодексу України розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Згідно з частиною 1 статті 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Як встановлено судом, 20.02.2019 декларантом подано до митного органу митну декларацію №UA806020/2019/204665 на "Автомобіль легковий пасажирський, марка Fiat, модель Lancia Phedra, ідентифікаційний номер кузова (номер кузова): НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння, включаючи водія 8. Автомобіль призначений для перевезення пасажирів по дорогах загального користування. Обладнаний двигуном внутрішнього згорання з іскровим запаленням та кривошипно-шатунним механізмом (бензин/газ). Двигун Н/В. Робочий об`єм циліндра 1997 см3. Календарний рік виготовлення (випуску) 2003. Бувший у використанні. без радіоелектронних засобів та випромінювальних простроїв. Модельний рік - 2003. Країна виробництва: Італія", валюта та загальна сума за рахунком (графа 22) - EUR 650, ціна товару (графа 42) - 650,0000, код МВВ (графа 43) - 1 /а.с. 100-101/.

До вказаної митної декларації №UA806020/2019/204665 від 20.02.2019 позивачем надавалися наступні документи:

- митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №UA806020/2019/204579 від 19.02.2019 /а.с. 224-225/;

- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні) №UA806020/2019/002814 від 14.02.2019 /а.с. 106-107/;

- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у випадках митного огляду, що здійснюється при виконанні) №UA806020/2019/204579 від 19.02.2019;

- картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2019/00329 від 19.02.2019 /а.с. 226-227/;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 20.02.2018 /а.с. 108-111/;

- висновок про якісні характеристики товарів, підготовлений спеціальними експертними організаціями №17/5341/2027 від 16.02.2019 /а.с. 73/;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується б/н від 29.01.2019 /а.с. 59-61/;

- інші некласифіковані документи - висновок спеціаліста № 320 від 19.02.2019 /а.с. 74/;

- інші некласифіковані документи - довіреність ННО178502 від 10.01.2019 /а.с. 47-48/;

- квитанція, що підтверджує сплату митних та інших платежів №0.0..1 від 12.02.2019 /а.с. 57/;

- паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України серії НОМЕР_3 від 19.11.2018 /а.с. 53-54/;

- паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України серії НОМЕР_4 від 26.04.2012 /а.с. 50/, серії НОМЕР_5 від 29.06.2004 /а.с. 51-52/

- паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України серії НОМЕР_5 від 29.06.2004 /а.с. 51-52/;

- митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №UA806020.2019.204665 від 20.02.2019 /а.с. 100-101/.

Перелік вказаних вище документів зазначено також і в картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806020/2019/00357 від 20.02.2019 /том 1 а.с. 69-70, 90-91/.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 уповноважено представляти інтереси ОСОБА_1 у відповідних підприємствах, установах, організаціях, уповноважених органах іноземної держави, у тому числі країн Європи, незалежно від їх форм власності та видів діяльності, щодо придбання на ім`я ОСОБА_1 в установленому порядку, на умовах та за ціною за його розсудом транспортного засобу (автомобіля, причепа) марки, типу та моделі на його вибір, а також в уповноважених митних органах України при митному оформленні документів на ввезений транспортний засіб, про що ОСОБА_1 видано ОСОБА_2 нотаріально посвідчену довіреність від 10.01.2019, копія якої наявна у матеріалах справи /а.с. 47-48/.

29.01.2019 між ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_4 (покупець) укладено договір купівлі - продажу приватного бувшого у використанні автомобіля /а.с. 59-61/, предметом договору купівлі-продажу є автомобіль, виробництва Lancia Phedra, тип (Van), № НОМЕР_1 , який має наступні пошкодження: зламану коробку передач. За взаємною згодою вартість товару оплачується готівкою після доставки. Ціна - 650 Євро.

Крім того в договорі міститься запис, що ціну покупки 650 Євро отримано готівкою 29.01.2019 у м. Аурих.

Крім того, 29.01.2019 складено розписку про отримання грошей за автомобіль, за змістом якої продавець ОСОБА_5 отримала готівку в сумі 650 Євро. Ці гроші отримала згідно з генеральним договором купівлі-продажу в приватному порядку від 29.01.2019, щоб оплатити витрати на несправний автомобіль "Lancia Phedra" НОМЕР_1 , AUR C777, який їй належить. Розрахунок повністю проведено при Кох ОСОБА_8 , у останньої немає ніяких платіжних претензій. /а.с. 62-63/.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_2 підтвердив, що за дорученням ОСОБА_9 придбав у Німеччині для останньої автомобіль, оплату за який здійснив готівковими коштами в розмірі 650 Євро. Свідок ОСОБА_2 надав показання, за змістом яких підтвердив, що автомобіль не рухався самостійно, оскільки в ньому була несправна коробка передач. Зазначив, що у зв`язку з тим, що автомобіль не міг рухатися самостійно, 14.02.2019 автомобіль був ввезений на митну території України через п/п "Парубне-Сірет" Чернігівської митниці ДФС на причепі-лафері.

Суд зауважує, що на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів, 12 липня 2019 року до суду надійшов лист Чернівецької митниці ДФС від 08.07.2019 №929/9/24-70-62-18/01 /а.с. 146/, яким суд повідомлено про те, що надати матеріали відеоконтролю з камер спостереження пункту пропуску "Порубне-Сірет" Чернівецької митниці ДФС за 14.02.2019 не видається за можливе з посиланням на абзац 2 пункту 4 розділу ІІІ Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему відеоконтролю Державної фіскальної служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 10.02.2016 №43, в частині того, що обладнання СВК (системи відеоконтролю) повинно забезпечувати зберігання відеоінформації у архіві не менше 3 місяців.

Представник позивача, вважаючи, що Чернівецька митниця ДФС безпідставно ухилилася від виконання ухвали суду про витребування доказів, подав до суду на підставі статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання від 27.08.2019 про визнання обставини, що автомобіль FIAT LANCIA PHEDRA, реєстраційний номер НОМЕР_6 , кузов НОМЕР_7 , не рухався своїх ходом при перетині пункту пропуску на кордоні "Порубне" митного поста "Вадул-Сірет" Чернівецької митниці ДФС 14 лютого 2019 року, а транспортувався на лафеті /а.с. 150/.

Частиною 9 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Разом з тим, Чернівецька митниця ДФС не є відповідачем у даній справі, відповідно до приписів пункту 4 розділу ІІІ Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему відеоконтролю Державної фіскальної служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 10.02.2016 №43, обладнання СВК повинно забезпечувати зберігання відеоінформації у архіві не менше 3 місяців та вказаним Порядок не передбачено складення будь-яких документів для фіксування факту знищення СВК, а тому клопотання представника позивача про визнання обставини від 27.08.2019 задоволенню не підлягає.

Водночас, факт того, що автомобіль, виробництва Lancia АДРЕСА_1 , тип (Van), № НОМЕР_1 має пошкодження у вигляді зламаної коробки передач зафіксовано і у договорі купівлі-продажу від 29.01.2019 /а.с. 59-61/, який надавався митному органу до митного оформлення.

На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів від 11 вересня 2019 року до суду від Приватної фірми "КМ" надійшов диск СD-R 3М350413 /а.с. 186/ з фотоматеріалами та відеозаписами, якими підтверджено, що на митний склад М/0179/V/00, місцезнаходження митного складу: м. Полтава, вул. Половка, буд. 64-д, автомобіль FIAT LANCIA PHEDRA, реєстраційний номер НОМЕР_6 , кузов НОМЕР_7 , був ввезений на лафеті.

Висновком експертного автотоварознавчого дослідження №50, складеного експертом-автотоварознавцем ОСОБА_10 . 05.03.2019 /а.с. 21-31/, підтверджено, що автомобіль FIAT LANCIA PHEDRA, кузов № НОМЕР_7 , бувший в користуванні, технічний стан відповідає терміну експлуатації, кузов має пошкодження лакофарбового покриття, забруднення оббивки салону та оббивки сидінь, двері задні права, задні ліва - пошкодження в вигляді вмятин, автомобіль комплексний, автоматична коробка передач в неробочому стані.

Висновком експертного автотоварознавчого дослідження №61, складеного експертом-автотоварознавцем ОСОБА_10 . 19.03.2019 /а.с. 32-46/, підтверджено, що вартість автомобіля FIAT LANCIA PHEDRA, кузов № НОМЕР_7 складає величину 19408,49 грн. У дослідницькій частині вказаного висновку наведено вартість автомобіля у Євро - 630,31 Євро.

Відповідач у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019 зазначає, що визначена митна вартість товару ґрунтується на інформації з електронного каталогу SchwackeNet та з врахуванням комплектації та пробігу задекларованого транспортного засобу становить 2488,29 EUR.

Протокольною ухвалою від 24 червня 2019 року суд витребувував від відповідача копію роздруківки з електронного каталогу SchwackeNet, на який наявне посилання у оскаржуваному рішенні №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019.

Однак, відповідачем не надано суду засвідченої належним чином копії витягу з електронного каталогу SchwackeNet, на який наявне посилання у оскаржуваному рішенні №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019. У ході розгляду справи представник відповідача повідомив, що надати витяг з електронного каталогу SchwackeNet, на який наявне посилання у оскаржуваному рішенні №UА806020/2019/000227/2 від 20.02.2019, відповідач не може через його відсутність.

Відтак, відповідачем не доведено, що у електронному каталозі SchwackeNet митна вартість автомобіля з урахуванням комплектації та пробігу задекларованого транспортного засобу становить саме 2488,29 EUR, як і не доведено врахування при здійсненні оцінки імпортованого транспортного засобу за резервним методом з використанням SchwackeNet стану транспортного засобу, його комплектації та пробігу, що також впливає на ціну транспортного засобу.

Суд також зауважує, що відповідно до частини 3 статті 31 Митного кодексу України у державній митній справі можуть застосовуватися інформаційні, телекомунікаційні та інформаційно-телекомунікаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані органами доходів і зборів.

Частинами 4, 5 статті 31 Митного кодексу України встановлено, що інформаційні, телекомунікаційні та інформаційно-телекомунікаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані органами доходів і зборів, є державною власністю і закріплюються за відповідними органами доходів і зборів.

Можливість використання для здійснення державної митної справи інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем і засобів їх забезпечення, а також порядок і умови їх застосування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з пунктом 1.2 наказу Державної митної служби України від 13.10.2006 №885 "Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів" наказано начальникам регіональних митниць, митниць забезпечити: підрозділи, що здійснюють контроль за визначенням бази оподаткування транспортних засобів, вузлів та агрегатів, джерелами цінової інформації - довідниками: "Superschwacke", "Schwackeliste", "Schwackeliste Trailertax" видавництва "Eurotax", "Used Car Guide", "Travel Trailer Guide" видавництва "Kelley Blue Book Auto market report", з обов`язковим оновленням щокварталу.

Однак, довідник SchwackeNet безпосередньо не визначений наказом Державної митної служби України від 13.10.2006 №885 "Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів" як джерело цінової інформації та відповідачем не доведено наявності права митного органу на використання для здійснення державної митної справи вказаного вище довідника SchwackeNet.

Частиною 2 статті 64 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 64 Митного кодексу України митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера.

Разом з тим, довідник SchwackeNet містить ціни на транспортні засоби на внутрішньому ринку країни-експортера Німеччини.

З огляду на вищевикладене, суд не бере до уваги доводи відповідача про те, що вартість подібного задекларованому позивачем транспортного засобу з врахуванням комплектації та пробігу становить 2488,29 EUR, оскільки відповідачем не надано суду належних та достовірних доказів на підтвердження таких доводів, а отже, Полтавською митницею ДФС аргументовано не доведено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою, у зв`язку з чим відповідно до приписів статті 54 Митного кодексу України митна вартість вважається визнаною автоматично.

Підсумовуючи все вищевикладене, зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку, що рішення Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20 лютого 2019 року та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА806020/2019/00357 від 20 лютого 2019 року, - прийняті без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Отже, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Позивачем при зверненні до суду з даним позовом сплачено судовий збір у розмірі 1536 грн. 80 коп., що підтверджується квитанцією АТ "Полтава-Банк" №31441 від 17.05.2019 /а.с. 5/ та випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України /а.с. 82/.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, при задоволенні позову суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 1536 грн. 80 коп. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 3, 6-10, 139, 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_8 , АДРЕСА_2 ) до Полтавської митниці ДФС (ідентифікаційний код 39421072, вул. Анатолія Кукоби, 28, АДРЕСА_3 . Полтава АДРЕСА_4 ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UА806020/2019/000227/2 від 20 лютого 2019 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА806020/2019/00357 від 20 лютого 2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 1536 грн. 80 коп. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII.

Повне рішення складено 15 листопада 2019 року.

Суддя С.С. Сич