Справа № 826/6916/15
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

14 листопада 2019 року м. Київ № 826/6916/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Мазур А.С., розглянувши заяву Прокуратури міста Києва про розгляд справи в порядку загального провадження в адміністративній справі:

за позовомОСОБА_1
доПрокуратури міста Києва, Генеральної прокурори України Генеральної прокуратури України
про скасування наказу про звільнення, поновлення на публічній службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

У провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури міста Києва, Генеральної прокуратури України про скасування наказу виконувача обов`язків прокурора міста Києва №784к від 20.03.2015 про звільнення ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) з посади заступника прокурора Подільського району міста Києва; поновлення ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на посаді заступника прокурора Подільського району міста Києва; стягнення з Генеральної прокуратури України (01011, м. Київ, вул. Різницька, 13/15, ідентифікаційний код 00034051) на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 20.03.2015 і до моменту фактичного поновлення на публічній службі; зобов`язання Прокуратури міста Києва (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 45/9, ідентифікаційний код 02910019) проінформувати Міністерство юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13, ідентифікаційний код 00015622) про відкликання відомостей про застосування до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) заборони, передбаченої ч. 3 ст. 1 Закону України «Про очищення влади».

Через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян від представника відповідача надійшла заява заступника прокурора міста Києва С. Репецького із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, яка мотивована тим, що позивач є особою, яка відповідно до вимог статті 50 Закону України "Про запобігання корупції" є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище.

Розглянувши заяву відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України та в частині 4 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд звертає увагу заявника, що при цьому даний предмет спору до вищевказаних переліків справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження не відноситься.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких підстав, а також враховуючи, що на даній стадії відповідачем не наведено переконливих доводів, з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відсутність наразі підстав для задоволення клопотання. У разі, якщо під час розгляду справи суд дійде висновку про необхідність виклику представників сторін та/або вчинення інших дій, які передбачають призначення судового засідання або проведення підготовчого провадження, такі дії будуть вчинені судом, у встановленому порядку.

Так, проаналізувавши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного провадження (без виклику сторін).

Керуючись вимогами ст.ст. 12, 241-243, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

Заяву Прокуратури міста Києва із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя А.С. Мазур