Справа № 640/18731/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 листопада 2019 року м. Київ № 640/18731/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянську Я.І.< Довідник >, розглянувши клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін
за позовомОСОБА_1
доГенерального штабу Збройних Сил України, Військової частини НОМЕР_1 , Міністерства оборони України
про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Генерального штабу Збройних Сил України, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування наказу від 27.09.2019р. № 487, наказу від 30.09.2019р. № 215, частково наказу від 19.07.2019р. № 264, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянської Я.І. від 03.10.2019р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

04.11.2019р. до суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. В обґрунтування поданого клопотання посилається на те, що позивач вважає за необхідне розглядати справу у судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки з урахуванням характеру правовідносин та предмету доказування у справі, що вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, слід проводити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Проаналізувавши подане клопотання, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які фактично висловлені нею у адміністративному позові, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Ознайомившись з адміністративним позовом, зокрема, з його предметом, підставами та змістом, суд приходить до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, та вказує про можливість розгляду даної адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:
1. У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська