Справа № 199/9086/19
Суддя: Руденко В. В.
Дата ухвалення: 2019-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 199/9086/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2019 року суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Руденко В.В., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Українського інституту національної пам`яті про визнання незаконним рішення національної комісії по реабілітації жертв політичних репресій, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визнання незаконним рішення національної комісії по реабілітації жертв політичних репресій.

Відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою. Аналогічні положення закріплені у частині першій статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».

Гарантування у судочинстві використання російської та інших мов національних меншин України цілком узгоджується з Європейською хартією регіональних мов або мов меншин, ратифікованою Законом України від 15.05.2003 N 802-IV. Разом з тим суд зазначає, що забезпечення рівності прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою, гарантування права громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють, не означають абсолютного права сторони (учасника справи) подавати відповідні процесуальні документи мовою, якою вона володіє, якому кореспондує безумовний обов`язок суду приймати такі документи до розгляду.

Законом України «Про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин» передбачено, що при застосуванні положень Хартії заходи, спрямовані на утвердження української мови як державної, її розвиток і функціонування в усіх сферах суспільного життя на всій території України, не вважаються такими, що перешкоджають чи створюють загрозу збереженню або розвитку мов, на які відповідно до ст. 2 цього Закону поширюються положення Хартії.

У відповідності до ч. 3 ст. 7 Закону України «Про засади державної мовної політики» російська мова як регіональна мова відповідним рішенням органу місцевого самоврядування поширена не була.

Конституційний Суд України у Рішенні від 14 грудня 1999 року у справі №10-рп/99 зазначав, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до ст. 15 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Згідно частини четвертої ст. 15 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, адміністративний позов повинен бути викладений державною (українською) мовою.

Така позиція суду з питання мови адміністративного судочинства відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 6 липня 2016 року (справа № 21-1092а16).

У відповідності до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Підстав для відступлення від цих правових висновків - немає.

Вказана правова позиція також була викладена в ухвалах Верховного Суду від 12.09.2019 по справі № 206/1526/19, від 09.09.2019 по справі №520/9178/18, від 01.08.2019 по справі 826/10114/17, від 30.07.2019 по справі №820/4709/18, від 01.07.2019 по справі 243/10706/18, від 22.07.2019 по справі 826/19159/16, від 21.01.2019 по справі № 761/42431/17, а також в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 18.09.2019 по справі №9901/98/19.

У разі, якщо позивач не володіє або недостатньо володіє державною мовою, він має право при складанні процесуальних документів користуватися послугами перекладача. Крім того, якщо позивач не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел.

Під час дослідження позовної заяви суд встановив, що позов ОСОБА_1 до Українського інституту національної пам`яті про визнання незаконним рішення національної комісії по реабілітації жертв політичних репресій складено російською мовою.

Відповідно ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до положень ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Українського інституту національної пам`яті про визнання незаконним рішення національної комісії по реабілітації жертв політичних репресій, - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду і не усунення недоліків в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: