Справа № 520/11830/19
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 листопада 2019 р. Справа № 520/11830/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Харківського прикордонного загину Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання дій неправомірними та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Харківського прикордонного загину Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якому просить суд:

- визнати дії державного органу, Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, неправомірними;

- скасувати рішення про забору у в`їзді на територію України, яка була винесена 11.12.2018 року №6301.8.3-28539/63.2-18 щодо громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 8 ст. 171 КАС України зазначено, що питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4 ч. 5 ст.160 КАС України).

Так, позивачем у позовній заяві визначено двох відповідачів: Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області та Харківський прикордонний загін Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в той час як позовні вимоги звернуті виключно до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області.

Крім того, відповідно до вимог абзацу 2 частини 5 статті 94 КАС України, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Натомість, надані до адміністративного позову докази не містять підпису із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

З позовної заяви встановлено, що позивач зокрема просить суд скасувати рішення про забору у в`їзді на територію України, яка була винесена 11.12.2018 року №6301.8.3-28539/63.2-18 щодо громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проте, позивачем не надано до суду рішення від 11.12.2018 року №6301.8.3-28539/63.2-18 про забору у в`їзді на територію України громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 або клопотання про витребування вказаного рішення.

Відповідно до положень п. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із п. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах адміністративного позову докази, встановив наступне.

Зі змісту позову встановлено, що в якості підстави для звернення до суду з даним позовом позивачем вказано, що остання прибула в Україну для побачення з онуком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Харкові, однак на думку позивача відповідачем своїми незаконними діями не дозволяв їй здійснити мрію.

Предметом даного позову є визнання дії державного органу, Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, неправомірними та скасування рішення про забору у в`їзді на територію України, яка була винесена 11.12.2018 року №6301.8.3-28539/63.2-18 щодо громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За захистом свого порушеного права позивач через свого представника звернувся з означеним позовом до суду 07.11.2019 року, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ст.122 КАС України.

Суд зауважує, що право доступу до суду не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, передбачені законом строки давності.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справах "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" від 12.03.2009 (заява №20347/03), "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" від 22.10.1996, "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" від 13.07.1995.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Окрім того, суд зазначає, що позивач із клопотанням/заявою про поновлення строку звернення до суду із даним позовом не звернулась.

При цьому, в позовній заяві представник позивача посилається лише на ту обставину, що строк звернення до адміністративного суду позивача з означеним позовом не сплинув.

Враховуючи вищевикладене суд зазначає, що позивач звернулась із пропуском встановленого строку з огляду на положення ч. 1 ст. 123 КАС України та не подала до суду заяви/клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, що також є підставою для залишення позову без руху.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вище викладене позивачу необхідно звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- підтвердити відповідність копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення;

- надати до суду уточнену позовну заяву, в якій або визначити позовні вимоги до Харківського прикордонного загину Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, або уточнити склад відповідачів відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, та копії таких уточнених заяв, виходячи із кількості відповідачів;

- надати належним чином завірену копію рішення від 11.12.2018 року №6301.8.3-28539/63.2-18 про забору у в`їзді на територію України громадянки Азербайджану ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 або клопотання про витребування вказаного рішення;

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом разом з доказами поважності причин його пропуску або

- вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів або

- зазначити законодавчий акт, який встановлює інші строки звернення до суду з аналогічним позовом.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 122, 160, 161, 169, 248, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, Харківського прикордонного загину Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання дій неправомірними та скасування рішення - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю. О. Супрун