Справа № 679/1339/19
Суддя: Гавриленко О. М.
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/679/97/2019
Справа № 679/1339/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2019 року м. Нетішин

Нетішинський міський суд Хмельницької області в складі:

судді Гавриленко О.М.,

секретар судового засідання Василюк Л.С.,

номер справи 679/1339/19,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач старший лейтенант поліції Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Шимкова С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в м. Нетішин адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Шимкова Сергія Анатолійовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до старшого лейтенанта поліції Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Шимкова С.А. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначив, що оскарженою постановою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП за те, що він 07 вересня 2019 року о 03 год. 10 хв. на вул. Острозька в м. Славута керував транспортним засобом «OPEL ASTRA», на якому не горіла ліва фара в режимі ближнього світла в темну пору доби, чим порушив п. 31.4.33 ПДР України.

Мотивуючи свою невинуватість позивач зазначив, що така несправність ліхтаря могла виникнути під час руху транспортного засобу, оскільки перед його транспортний засіб був у технічно справному стані. При несправності одного габаритного ліхтаря Правила дорожнього руху не забороняють рух транспортного засобу, такий рух у відповідності до вимог п. 31.6 Правил дорожнього руху забороняється при несправності усіх фар чи задніх габаритних ліхтарів.

Дії поліцейського при винесенні оскарженої постанови позивач вважає протиправними, оскільки при виникненні в дорозі несправностей він у відповідності до вимог п. 31.5 Правил дорожнього руху мав можливість вжити заходів для їх усунення, про що повідомляв інспектора.

За вказаних обставин позивач просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ДП18 №382826 від 07 вересня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП, а справу закрити.

Відзив на позовну заяві із зазначенням заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову відповідачем до суду не подано.

27 вересня 2019 року на адресу суду на виконання ухвали надійшло клопотання позивача, в якому останній просив долучити позовну заяву з усуненням недоліків.

Будь-яких інших заяв та клопотань від учасників справи не надходило.

Ухвалою судді Нетішинського міського суду Хмельницької області від 15 вересня 2019 року вказана позовна заява була залишена без руху та позивачу надано можливість у десятиденний строк усунути її недоліки.

Ухвалою судді Нетішинського міського суду Хмельницької області від 03 жовтня 2019 року дана позовна заява прийнята до розгляду і відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювалися.

Позивач в судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви справу просив розглянути у його відсутності, позов підтримав.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату розгляду справи, про що в матеріалах справи наявне відповідне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, в судове засіданні не з`явився.

Суд, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтується вимоги позивача, дослідивши та оцінивши докази, вважає, що позов належить задовольнити повністю зважаючи на таке.

Судом установлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії ДП18 №382826 від 07 вересня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП та застосоване адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень (арк. спр. 2).

ОСОБА_1 категорично заперечуючи вчинення ним даного адміністративного правопорушення та вказуючи на протиправність дій відповідача, звернувся до суду з даним позовом за захистом свого порушеного права.

Таким чином, між сторонами виникли спірні правовідносини, з приводу оскарження рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Стаття 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскаржуваною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Виходячи із змісту оскарженої постанови, особою, яка її винесла, було встановлено що, ОСОБА_1 07 вересня 2019 року о 03 год. 10 хв. на вул. Острозька в м. Славута керував транспортним засобом «OPEL ASTRA», на якому не горіла ліва фара в режимі ближнього світла в темну пору доби, чим порушив п. 31.4.33 ПДР України.

Згідно диспозиції ч. 1 ст. 121 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі керування водієм транспортним засобом, що має несправності, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Пунктом 3 розділу II Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 13 жовтня 2008 року №534 «Про затвердження Порядку здійснення контролю за технічним станом колісних транспортних засобів під час їх експлуатації», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2008 року за №1107/15798, передбачено, що однією з причин зупинки та здійснення перевірки колісного транспортного засобу є наявність ознак, що свідчать про їх технічну несправність.

Пунктом 3 розділу І вказаного Наказу передбачено, що за результатами перевірки складається Акт перевірки технічного стану КТЗ за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, копія якого надається водієві. Встановлені технічні несправності, з якими експлуатація транспортних засобів забороняється, відображені в розділі 31 «Технічний стан транспортних засобів та їх обладнання» Правил дорожнього руху.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП. Зокрема, у ній мають бути наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

В порушення наведених норм законодавства, поліцейським не складено відповідного акту перевірки КТЗ, копію акту на місці зупинки транспортного засобу позивачу надано не було. До постанови про адміністративне правопорушення відповідний акт не додано.

За вказаних встановлених обставин суд приходить висновку про те, що відсутність акту перевірки КТЗ на технічну несправність, який є основним законним доказом технічної несправності, виключає таку несправність.

У відповідності до п.п.31.4.3 розділу 31 Правил дорожнього руху забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам: зовнішні світлові прилади:

а) кількість, тип, колір, розміщення і режим роботи зовнішніх світлових приладів не відповідають вимогам конструкції транспортного засобу;

б) порушено регулювання фар;

в) не горить лампа лівої фари в режимі ближнього світла;

г) на світлових приладах немає розсіювачів або використовуються розсіювачі і лампи, що не відповідають типу даного світлового приладу;

ґ) на розсіювачах світлових приладів нанесено тонування або покриття, що зменшує їх прозорість чи світлопропускання.

Як свідчать матеріали справи, фактично позивача було притягнуто за те, що в нього не горіла лампа лівої фари в режимі ближнього світла в темну пору доби. Однак, правила дорожнього руху не забороняють експлуатацію транспортного засобу з такою несправністю.

Більше того, навіть коли під час руху виникає така несправність як «не горить лампа лівої фари в режимі ближнього світла», то це врегульовано пунктом 31.5 правил: у разі виникнення в дорозі несправностей, зазначених у пункті 31.4 цих Правил, водій повинен вжити заходів для їх усунення, а якщо це зробити неможливо - рухатися якомога коротшим шляхом до місця стоянки або ремонту, дотримуючись запобіжних заходів з виконанням вимог пунктів 9.9 і 9.11 цих Правил.

Повна заборона подальшого руху може бути лише у випадках, коли у темну пору доби не горять лампи усіх фар чи задніх габаритних ліхтарів (пункт 31.6 Правил).

Згідно до ч. 1ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Стаття 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості: «Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину й не може бути піддана покаранню, поки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях».

При цьому, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема позицію суду у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Враховуючи, що до постанови не додано будь-яких доказів на підтвердження викладених в ній обставин, суд дійшов висновку, що вина позивача у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КУпАП, не знайшла свого підтвердження, у зв`язку з чим постанова про накладення адміністративного стягнення є незаконною та підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення слід закрити.

Разом із тим, суд застосовує спеціальні норми права, які містяться у ст.ст. 9, 121, 251, 280, 283, 284 КУпАП, з урахуванням норм права, що містяться у ч. 2 ст. 19 Конституції України, та на окремі з яких вірно посилався позивач у позовній заяві.

Вирішуючи питання судових витрат, суд прийшов наступного.

Відповідно до абз.2 ч.5 ст.139 КАС України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. За подання заяви про перегляд постанови по справі про адміністративне правопорушення судовий збір не справляється у відповідності до ст. 297-4 КУпАП.

Враховуючи приписи наведених норм закону та зважаючи на відсутність інших осіб, які понесли судові витрати, суд прийшов висновку, що такі необхідно компенсувати за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст.ст. 9, 10, 77, 90, 243-246, 250, 286 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Шимкова Сергія Анатолійовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову старшого лейтенанта поліції Славутського ВП ГУНП в Хмельницькій області Шимкова Сергія Анатолійовича серії ДП18 №382826 від 07 вересня 2019 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 121 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Судові витрати компенсувати за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду або через Нетішинський міський суд Хмельницької області (відповідно до п.п. 15.5 п. 5 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року) протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було врученоу день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Повне рішення суду складено 12 листопада 2019 року.

Суддя О.М. Гавриленко