Справа № 320/2770/19
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2770/19 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Лапій С.М., Суддя-доповідач Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Беспалова О.О., Степанюка А.Г.,

при секретарі Горяіновій Н.В.

за участю

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Думанського М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду в справі за адміністративним позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року даний адміністративний позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду.

Заслухавши сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року відкрито провадження по даній справі та призначено її розгляд на 03.07.2019 року.

Як вбачається з супровідного листа від 10.06.2019 року копія зазначеної ухвали була направлена позивачу - 20.06.2019 (дата на штампі а.с.136 на звороті).

Зазначений лист суду першої інстанції позивачем отримано не було, що підтверджує закритий конверт, скерований на адресу позивача судом, який міститься в матеріалах справи (а.с.156-157).

Відповідно до службового документу Київського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року, судове засідання, призначене на 03.07.2019 року, відкладене, у зв`язку з неприбуттям учасників справи (а.с.152).

Наступний розгляд справи призначено на 25.07.2019 року та 09.07.2019 року скеровано на адресу учасників справи повістки (а.с.153-154).

Як вбачається з конверту, який у закритому вигляді містяться в матеріалах справи, ОСОБА_1 повторно не було повідомлено належним чином про розгляд справи, який відбудеться 25.07.2019 року (а.с.158-159).

Відповідно до службового документу Київського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року, судове засідання, призначене на 25.07.2019 року, відкладене, у зв`язку з неприбуттям учасників справи (а.с.160).

Наступний розгляд справи призначено на 12.09.2019 року та скеровано на адресу учасників справи повістки (а.с.161-162).

Разом з тим, зазначений лист суду першої інстанції позивачем втретє отримано не було, що підтверджує закритий конверт, скерований на адресу позивача судом, який міститься в матеріалах справи (а.с.164-165).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року даний адміністративний позов залишено без розгляду.

Приймаючи рішення про залишення без розгляду позовної заяви суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач втретє не з`явився до судового засідання, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такою позицією суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частиною 2 ст. 131 КАС України, учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч.2 ст. 44 КАС України).

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи передбачені ст.205 КАС, відповідно до частини 5 якої, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Між тим, доводи апеляційної скарги містять посилання, що посадовими особами Укрпошти не було належним чином повідомлено позивача про розгляд справи 03.07.2019 року, 25.07.2019 та 12.09.2019 року.

В якості доказів, ОСОБА_1 додано до апеляційної скарги лист Укрпошти №47 від 26.09.2019 року в якому зазначено, що рекомендований лист з повідомленням №009, відправником якого був Київського окружного адміністративного суду, був дійсно 20.06.2019 року відправлений з м. Київ та помилково не вручений адресату: ОСОБА_2 О.М ОСОБА_3 (лист повернуто відправнику, у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання) (а.с.188).

Так, в якості доказів, ОСОБА_1 додано до апеляційної скарги лист Укрпошти №44 від 26.09.2019 року в якому зазначено, що рекомендований лист з повідомленням №043, відправником якого був Київського окружного адміністративного суду, був дійсно 09.07.2019 року відправлений з м. Київ та помилково не вручений адресату: ОСОБА_2 О.М ОСОБА_3 (лист повернуто відправнику, у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання) (а.с.190).

Також, в якості доказів, ОСОБА_1 додано до апеляційної скарги лист Укрпошти №45 від 26.09.2019 року в якому зазначено, що рекомендований лист з повідомленням №402, відправником якого був Київського окружного адміністративного суду, був дійсно 01.08.2019 року відправлений з м. Київ та помилково не вручений адресату: ОСОБА_2 О.М ОСОБА_3 (лист повернуто відправнику, у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання) (а.с.192).

Крім того, ОСОБА_1 додано до апеляційної скарги медичні довідки № 499 від 25.09.2019 року про перебування позивача на амбулаторному лікуванні (а.с.189,191 відповідно).

Дослідивши надані апелянтом докази, колегія суддів апеляційної інстанції вважає зазначені доводи апеляційної скарги обґрунтованими та такими, що заслуговують на увагу суду.

Отже, суд першої інстанції передчасно дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

У зв`язку з вищевикладеним, колегія суддів апеляційної інстанції вважає обґрунтованими доводи апелянта про порушення судом першої інстанції процесуальних норм права.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає, що судом першої інстанції створено штучні перешкоди для позивача стосовно його доступу до правосуддя в даній адміністративній справі для захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім цього, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Отже, залишення позовної заяви без розгляду без додержання певного порядку, який надає особі можливість надати додаткові докази, за правовими нормами адміністративного судочинства, свідчить про однозначне порушення права на доступ до правосуддя та про неналежний судовий захист.

На підставі викладеного, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що право на доступ до правосуддя випливає із принципу міжнародного права, який забороняє відмову у правосудді, та є одним з найважливіших елементів права на судовий захист.

Аналіз наведених правових положень та обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з порушенням норм процесуального права.

У зв`язку з вищезазначеним, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст.ст. 240, 242, 243, 294, 320, 321, 325 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: О.О. Беспалов

А.Г. Степанюк