Справа № 440/2644/19
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/2644/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Костенко Г.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Ніценко А.О.,

представника відповідача - Дерев`янко А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

23.07.2019 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі - ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (надалі також - відповідач) про визнання протиправними та скасування постанов Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області від 26.06.2019:

- №25, якою ФОП ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за п.1 ч.3 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та зобов`язано сплатити штраф у розмірі 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 2550,00 грн;

- №26, якою ФОП ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за п.1 ч.3 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та зобов`язано сплатити штраф у розмірі 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 2550,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області проведено планову виїзну перевірку характеристик продукції у ФОП ОСОБА_1 . В результаті проведеної перевірки складено акт перевірки характеристик продукції на підставі якого винесено постанови про накладення на позивача штрафних санкцій. Позивач вважає, що перевірка контролюючого органу проведена із порушенням вимог чинного законодавства, а дії відповідача протиправні, оскільки Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області мало б керуватись не лише Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", а також Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Зазначає, що Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" є спеціальним законом, Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" є загальним законом, а відтак, якщо в спеціальному законодавстві не врегульовано те чи інше питання необхідно керуватись загальними нормами. Відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області не було повідомлено позивача про проведення планової перевірки. Щодо постанов про накладення штрафних санкцій, позивач вказує такі є протиправними оскільки не відповідають фактичним обставинам справи. Крім того зазначає, що за одне правопорушення накладено дві штрафні санкції, що суперечить положенню статті 61 Конституції України.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд адміністративної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

02.09.2019 відповідач надав до суду відзив на позовну заяву (а.с.66-76), в якому зазначив, що дія положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" застосовується при здійсненні заходів ринкового нагляду лише в межах законодавства про державний ринковий нагляд. Зазначає, що законодавством передбачено, що для проведення перевірки характеристик продукції достатньо пред`явити лише службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. Пред`явлення інших документів, листів, погоджень, попереджень про проведення перевірки тощо законодавством не передбачено. Вважає постанову про накладення штрафу від 26.06.2019 № 25 та постанову про накладення штрафу від 26.06.2019 №26 такими, які винесені правомірно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08.10.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач у судове засідання 05.11.2019 не з`явився. Надав до суду клопотання про розгляд справи без особистої участі в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судовому засіданні 05.11.2019 проти задоволення позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву.

Суд, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі факти та відповідні до них правовідносини.

23.05.2019 на виконання секторального плану перевірок з державного ринкового нагляду Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на 2019 рік (а.с.88), відповідно до наказу від 03.05.2019 №1209-ОД "Про проведення планових перевірок" (а.с.89-90), за направленням від 20.05.2019 №28 (а.с.91) відповідачем проведено планову перевірку характеристик продукції у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (місце розміщення продукції: АДРЕСА_1 , магазин "ІНФОРМАЦІЯ_1").

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022, відповідно до якого виявлені порушення вимог законодавства: реалізація продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а саме: позиція №1 та № 2 акту - на продукції та пакуванні відсутнє найменування виробника та імпортера, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстрована торгівельна марка (знак для товарів та послуг) та контактна адреса; не нанесено позначення типу, номера партії, серійного номера чи номера моделі або іншого елемента, що дає змогу її ідентифікувати; відсутня інструкція та інформація щодо безпечності згідно з вимогами закону про мови; на продукції та пакуванні відсутній знак відповідності технічним регламентам.

Згідно вказаного акту позивач порушив вимоги: статті 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", п.9, п.10, п.11. п.19, п.20, п.27, п.37, п.44, п.45, п.46 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 № 151; п.п.1-3 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1184 "Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення".

На підставі акту перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022 відповідач прийняв рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 24.05.2019 №210 (а.с.98), №211 (а.с.99), №212 (а.с.100), №213 (а.с.101), №214 (а.с.102), №215 (а.с.103).

Листом від 24.05.2019 №01/27/3662 (а.с.104) відповідач направив позивачу рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 24.05.2019 №210, №211, № 212, №213, №214, №215, №216, що підтверджується чеком поштового відправлення за №477 (а.с.105) та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.106).

Відповідно до статті 8 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", відповідач повідомив позивача щодо необхідності надання документів, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо), за адресою: АДРЕСА_2 у строк до 04.06.2019 (а.с.107).

Листом від 03.06.2019 №01-27/3914 (а.с.108) відповідач запросив позивача для складання протоколу про виявленні порушення вимог статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" на 10:00 13.06.2019 за адресою АДРЕСА_2.

14.06.2019 відповідачем складений протокол про виявлені порушення вимог статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та статті 15 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" №000016 від 14.06.2019 (а.с.111).

Виявлені порушення в ході планової виїзної перевірки характеристик продукції у позивача за адресою: АДРЕСА_1, магазин "ІНФОРМАЦІЯ_1", що полягають у такому: розповсюдження продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, а саме: позиція № 1 акту перевірки від 23.05.2019 №00022 - басейн надувний INTEX №57107NP та позиція №2 акту від 23.05.2019 №000022 - надувна дитяча іграшка "Щенок" для гри на воді INTEX № 37521NP на продукції та пакуванні відсутній знак відповідності технічним регламентам, чим порушено вимоги ст. 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції"; п. 27,44-46 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151 "Про затвердження технічного регламенту безпечності іграшок"; п. 1-3 Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1184.

Відповідач надіслав протокол №000016 від 14.06.2019 позивачу листом від 19.06.2019 №01-27/4245 (а.с.112), що підтверджується чеком поштового відправлення 762 (а.с.113) та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.114).

26.06.2019 відповідачем винесено постанови:

- №25 про накладення на позивача штрафу за порушення вимоги статті 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", п. 44-46 ПКМУ від 28.02.2018 №151 2Про затвердження технічного регламенту безпечності іграшок", п. 1-3 ПКМУ від 30.12.2015 №1184 "Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення2, а саме: на надувній дитячій іграшці "Щенок" для гри на воді, № 57521 NP, 1.08 м. x 71 см (42 ? "x 28" ), торгова марка INTEX, на продукції та пакуванні найменування виробника, імпортера та їх контактна поштова адреса не зазначена - відсутній знак відповідності технічним регламентам (а.с.115).

- №26 про накладення на позивача штрафу за порушення вимоги статті 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", п. 27, 44-46 ПКМУ від 28.02.2018 року №151 "Про затвердження технічного регламенту безпечності іграшок", п.1-3 ПКМУ від 30.12.2015 №1184 "Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення", а саме: на надувному басейні № 57107NP, 61 см x 22 см, 24 "x 8 ?", торгова марка INTEX, на продукції та пакуванні найменування виробника, імпортера та їх контактна поштова адреса не зазначена - відсутній знак відповідності технічним регламентам (а.с.116).

Листом №01-27/4464 від 26.06.2019 відповідач направив на адресу позивача постанови про накладення штрафу (а.с.117), які отримані позивачем 05.07.2019 (а.с.118).

Не погодившись із винесеними постановами Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області позивач звернувся із даним позовом до суду.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керувався такими нормами законодавства.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.

Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" встановлює правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції.

Згідно з ст. 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" державний контроль продукції - діяльність органів доходів і зборів із забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України для вільного обігу, встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз від такої продукції суспільним інтересам (далі - контроль продукції).

Відповідно до ч. 5 статті 10 вказаного закону повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та іншими законами України.

Таким чином Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" встановлює правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції. Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Положеннями Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" визначено, що повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються, зокрема, цим Законом та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" .

Виходячи з аналізу змістів зазначених законів, Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" є спеціальним, а Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" є загальним у сфері регулювання відносин щодо здійснення державного нагляду (контролю) нехарчової продукції.

При аналізі проблем функціонування механізму правозастосування необхідний інструментальний, систематичний підхід, що припускає аналіз правозастосовної діяльності. За загальним правилом визначені наступні шляхи розв`язання колізій під час прийняття правозастосовних рішень: якщо суспільні відносини регулюються спеціальними нормами цивільного законодавства, то загальні норми законодавства в даному випадку не застосовуються. Якщо ж в спеціальній нормі законодавства те чи інше питання не врегульоване, необхідно керуватися загальними нормами законодавства.

Отже, до спірних правовідносин слід застосовувати норми Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей та у частині, що не урегульована Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Аналогічна правова позиція щодо застосування загальних норм Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей та у частині, що не урегульована спеціальним законом викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2018 по справі справа № 803/1122/17.

Відповідно до вимог ч. 4 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Згідно ч. 2 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.

Планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органом державного нагляду (контролю) за діяльністю суб`єктів господарювання, яка віднесена: до високого ступеня ризику - не частіше одного разу на два роки; до середнього ступеня ризику - не частіше одного разу на три роки; до незначного ступеня ризику - не частіше одного разу на п`ять років.

Відповідно до ч. 1 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у разі якщо суб`єкт господарювання на відповідний плановий період включений до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) одночасно кількох органів державного нагляду (контролю), відповідні планові заходи здійснюються органами державного нагляду (контролю) комплексно - одночасно всіма органами державного нагляду (контролю), до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) яких включено суб`єкта господарювання.

Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається. За наявності у суб`єкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу.

Згідно з ч. 1 статті 22 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" заходами ринкового нагляду є, зокрема, перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування).

Відповідно до ч. 2. статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Згідно ч. 3 статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Відповідно до ч. 5 статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Згідно ч. 17 статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" за результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Суд зазначає, що нормами Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" врегульований порядок проведення планових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) з обов`язковою умовою письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу, тоді як норми Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" не містять жодних застережень щодо необхідності повідомлення суб`єкта господарювання з приводу проведення планової перевірки, тобто зазначеним законом взагалі не врегульоване питання повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю).

Крім того, застосування норм спеціального закону "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" частині неповідомлення позивача про проведення планової перевірки, та щодо періодичності проведення перевірки призводить до погіршення її правового положення, що суперечить практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи. Так, в п. 54 рішення Європейського суду з прав людини "Щокін проти України" (Заяви № 23759/03 та № 37943/06) від 14 жовтня 2010 року, суд зазначає, що навіть якщо припустити, що тлумачення цих норм національними органами влади було правильним, Суд не задоволений загальним станом національного законодавства, яке існувало на той час з питання, що розглядається у цій справі. Суд зазначає, що відповідні правові акти явно суперечили один одному. У результаті цього національні органи на свій власний розсуд застосували протилежні підходи щодо співвідношення цих правових актів. На думку Суду, відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого важливого фінансового питання, порушує вимогу "якості закону", передбачену Конвенцією, та не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права заявника.

Таким чином, суд дійшов висновку що контролюючий орган повинен був повідомити позивача про проведення перевірки за 10 днів до її проведення

При цьому, як встановлено судом та не заперечується сторонами, позивач допустив до перевірки: начальника відділу ринкового та метрологічного нагляду Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області - Литвин С.О, заступника начальника відділу ринкового та метрологічного нагляду Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області - Ткаченко М.Я., головного спеціаліста відділу ринкового та метрологічного нагляду Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області - Гермашевська В.О., головного спеціаліста відділу ринкового та метрологічного нагляду Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області - Чупилко В.О.

З огляду на викладене, суд зазначає, що суб`єкт господарювання, який вважає порушеним порядок перевірки, зокрема виїзної, щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення заходу контролю відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Таким чином, позивач, допустивши посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, тим самим втратив своє право на оскарження дій контролюючого органу щодо проведення виїзної перевірки, визнання протиправними яких не може призвести до відновлення порушених прав позивача, оскільки права останнього можуть бути порушені лише наслідками проведення такої перевірки.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 24.12.2010 у справі №21-25а10, постановах Верховного Суду від 20.02.2018 у справі №826/1205/16, від 17.04.2018 у справі №826/12612/17, від 10.05.2018 у справі № 806/2127/16.

Відповідно до рішень, що є предметом оскарження, їх було прийнято за порушення статті 44 Закону №2735-VI.

Так, частина перша статті 44 Закону №2735-VI визначає, що суб`єкти господарювання за порушення цього Закону несуть згідно з законами України цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність.

Згідно пункту 1 частини третьої статті 44 Закону №2735-VI передбачено, що до розповсюджувача застосовуються штрафні санкції у разі: розповсюдження продукції, на якій відсутній знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, - у розмірі від ста п`ятдесяти до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від двохсот до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно абз. 4, ч.1, ст.1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" неналежне застосування знака відповідності технічним регламентам - порушення правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам, встановлених законодавством.

Відповідно до п.9 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 року №151 виробники повинні забезпечувати нанесення на іграшках найменування, типу, номера партії, серійного номера чи номера моделі або іншого елемента, що дає змогу їх ідентифікувати, а в разі, коли розмір або характер іграшки не дає змоги нанести зазначені дані на іграшку, необхідна інформація зазначається на пакуванні або в документі, що додається до іграшки.

Пункт 10 Технічного регламенту передбачає, що виробники вказують на іграшці своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу, а у разі, коли це не є можливим, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує іграшку.

Згідно пункту 19 Технічного регламенту імпортери зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг), контактну поштову адресу на іграшці, а у разі, коли нанесення відповідної інформації неможливе, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку.

За пунктом 20 Технічного регламенту імпортери забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності, які виконуються згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.

Відповідно пункту 27 Технічного регламенту перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9,

За пунктом 37 Технічного регламенту виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку) або пакування та у разі потреби зазначати попередження в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку. Маленькі іграшки, які продаються без упаковки, повинні мати відповідні попередження, прикріплені до них. Попередженням повинні передувати слова "Увага" або "Попередження". Попередження, які впливають на рішення щодо придбання іграшки, зокрема ті, що визначають мінімальний та максимальний вік користувачів, та інші попередження, наведені в додатку 5, повинні зазначатися на споживчій упаковці або бути чітко видимі в інший спосіб для споживача

За п.1 Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1184, знак відповідності технічним регламентам (далі - знак відповідності) наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.

Знак відповідності наноситься перед уведенням продукції в обіг. Знак відповідності може супроводжуватися піктограмою або будь-яким іншим знаком, що вказує на особливий ризик або використання, що вказано в п. 2 Правил та умов.

Відповідно до п. 3 Правил та умов знак відповідності супроводжується ідентифікаційним номером призначеного органу з оцінки відповідності, якщо такий орган був залучений на етапі контролю виробництва, у форматі UA.TR.YYY або YYY, де: UA - умовне позначення України латинськими літерами; TR - умовне позначення, яке означає, що орган з оцінки відповідності призначено на виконання робіт з оцінки відповідності вимогам технічних регламентів; YYY - ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності. Ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності наноситься таким органом або за його вказівкою виробником чи уповноваженим представником.

Позивач вказує у позовній заяві, що в рамках однієї перевірки характеристик продукції, на підставі одного акту перевірки та протоколу №000016, на нього накладено дві штрафні санкції за порушення пункту 1 частини третьої статті 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Суд не погоджується з даним доводом з огляду на наступне.

Відповідно до частини 17 статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" за результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно частини шостої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Як зазначено вище, за наслідками перевірки складено акт перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022.

Представник відповідача надав пояснення, які не спростовано матеріалами справи, що в ході перевірки не було надано документів, які дають можливість встановити постачальника, імпортера чи виробника продукції, що була предметом перевірки.

Крім того, в акті перевірки характеристик продукції позивач не зазначив жодного зауваження щодо суті виявлених порушень. В графі зміст зауважень позивачем зазначено - "не маю" (а.с.97 зворотній бік).

Отже, фактично позивач визнав допущення ним порушень вимог п.9, п.10, п.11. п.19, п.20, п.27, п.37, п.44, п.45, п.46 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151; п.п.1-3 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1184 "Про затвердження форми, опису знака відповідності технічним регламентам, правил та умов його нанесення".

Відповідно до частини першої статті 29 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" у разі, якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

За пунктом 1 частини першої статті 30 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" обмеження надання продукції на ринку здійснюється шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами.

На підставі акту перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022 відповідач прийняв рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 24.05.2019 №210 (а.с.98), №211 (а.с.99), №212 (а.с.100), №213 (а.с.101), №214 (а.с.102), №215 (а.с.103).

В подальшому, позивач направив відповідачу лист від 12.07.2019 про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів (а.с.120).

Крім того, позивач направив відповідачу акт передачі-приймання товару від 28.06.2019 (а.с.121-122).

Отже, факт наявності порушення є доведеним.

Згідно пункту 1 частини третьої статті 44 Закону №2735-VI передбачено, що до розповсюджувача застосовуються штрафні санкції у разі: розповсюдження продукції, на якій відсутній знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, - у розмірі від ста п`ятдесяти до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від двохсот до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" продукція - будь-яка речовина, препарат або інший товар, виготовлений у ході виробничого процесу.

Як зазначено в акті перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022 предметом перевірки є електронні та електричні іграшки, іграшки призначені на воді, зокрема, басейни, що надуваються, іграшки для дітей віком до 36 місяців (а.с.96).

В акті зазначено: позиція №1 акту - басейн надувний № 57107NP, 61 см x 22 см, 24 "x 8 ?", торгова марка INTEX; позиція №2 акту - надувна дитяча іграшка "Щенок" для гри на воді, № 57521 NP, 1.08 м. x 71 см (42 ? "x 28" ), торгова марка INTEX - на продукції відсутня інформація про виробника та імпортера продукції, зареєстрованої торгівельної марки (знака для товарів і послуг) та їх контактної поштової адреси; не нанесено позначення типу, номера партії, серійного номера чи номера моделі або іншого елемента, що дає змогу її ідентифікувати; відсутня інструкція до продукції та інформація про безпечність, складені згідно законодавства про мови; на продукції та пакуванні не нанесено знак відповідності технічним регламентам (а.с.96 зворотній бік).

Отже, під час перевірки посадовими особами відповідача перевірки виявлено порушення вимог законодавства, про яке вказано на сторінці 2 акту перевірки характеристик продукції від 23.05.2019 №000022. Ці порушення стосувалися різної за своїм призначенням продукції: басейн надувний № 57107NP, 61 см x 22 см, 24 "x 8 ?", торгова марка INTEX та надувна дитяча іграшка "Щенок" для гри на воді, № 57521 NP, 1.08 м. x 71 см (42 ? "x 28"), торгова марка INTEX.

Враховуючи вищенаведене, оскаржені постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області є правомірними та такими що не підлягають скасуванню.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України).

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та "Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях позивача ознак неправомірності, а відтак і правомірності вчинених ним дій та прийнятого оскарженого рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Щодо судового збору, то такий на підставі статті 139 КАС України покладається на позивача.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними та скасування постанов повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 11 листопада 2019 року.

Головуючий суддя Г.В. Костенко