Справа № 480/4467/19
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2019-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

С У М С Ь К И Й О К Р У Ж Н И Й А Д М І Н І С Т Р А Т И В Н И Й С У Д
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2019 р. Справа № 480/4467/19

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Шаповал М.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування припису та постанови,-

В С Т А Н О В И В:

До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наданий йому припис Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області № 426 від 21.11.2018 року, щодо зупинення виконання будівельних робіт до моменту приведення об`єкта самочинного будівництва відповідно до вимог Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністраів України № 466 від 13.04.2011 в термін до 21.12.2018 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову № 135 по справі про адміністративне правопорушення винесену Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області № 426 від 26.11.2018 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення, а провадження у справі про це адміністративне правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд залишає дану позовну заяву без руху як таку, що подана з порушенням ст. 161 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач у свої позовній заяві просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий строк і мотивує це тим, що він в установлений законом строк звернувся до суду із вказаним позовом, однак позовну заяву було повернуто ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 21.12.2018, яку отримала дружина позивача оскільки він сам перебував з 12.01.2019 у Польщі. Після повернення з Польщі 22.02.2019 позивач знову звернувся до суду із відповідним позовом, однак ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 08.04.2019 позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку із пропуском строків звернення до суду. В подальшому позивач здійснював постійний догляд за хворим батьком у зв`язку з чим не мав можливості вчасно звернутися до суду.

Перевіривши матеріали позовної заяви та доводи, викладенні у клопотанні про поновлення строку, вважаю, що позовну заяву слідує залишити без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом позовних вимог у даній справі є визнання протиправним та скасування припису № 426 від 21.11.2018 та постанови № 135 від 26.11.2018, виданих позивачу управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області.

ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом про оскарження припису та постанови, що видані в листопаді 2018 року лише в листопаді 2019, тобто з пропуском встановленого КАС України строк звернення до суду.

Обґрунтовуючи клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, позивач зазначив про те, що в 2018 році він вже звертався до суду, однак позовна заява була йому повернута ухвалою суду від 21.12.2018, яку він не отримав, оскільки перебував з 12.01.2019 за кордоном України, а саме в Польщі. А коли повернувся з Польщі додому, то здійснював догляд за своїм хворим батьком, який 19.09.2019 року.

Однак на підтвердження указаних причин пропуску строку звернення до суду позивач не надав належних доказів, а саме не зазначив коли саме виїздив за кордон та коли повернувся, з якого часу здійснював догляд за своїм батьком і де в цей період знаходився.

Згідно з частиною першою статті 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після спливу таких строків відносини вважаються стабільними.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (Європейський суду з прав людини, справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з цим посилання на необізнаність з чинним законодавством не є підставою для поновлення строку.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Однак, на підтвердження поважності причин пропуску звернення до суду викладених у позовній заяві жодих доказів позивачем, крім свідоцтва про смерть його батька, не надано.

Вказаний недолік може бути усунутий шляхом подання до суду доказів поважності, вказаних в позовній заяві причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування припису та постанови - залишити без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви в 10-денний строк з дня отримання ним ухвали про залишення позову без руху.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню заявникові.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає

Суддя М.М. Шаповал