Справа № 160/2538/19
Суддя: Панченко О.М.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
05 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 160/2538/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Панченко О.М., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2019 р. в адміністративній справі №160/2538/19
за позовом Комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпровської міської ради
до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області
про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2019 р. позов Комунального підприємства "Дніпроводоканал" Дніпровської міської ради задоволено

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, 09.08.2019 року та 11.09.2019 року скаржник оскаржував його в апеляційному порядку.

Ухвалами Третього апеляційного адміністративного суду від 21.08.2019 року та 26.09.2019 року апеляційні скарги повернуто скаржнику, оскільки в апеляційній скарзі не було зазначено посадове становище особи, яка підписала апеляційну скаргу, та подання апеляційної скарги особою, яка не мала права її підписувати.

25.10.2019 року скаржник втретє оскаржив рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі скаржник також заявив клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування клопотання скаржник посилається на те, що копія повного тексту надійшла на його адресу 12.08.2019 року. Апеляційна скарга подавалася двічі 09.08.2019 року та 11.09.2019 року упродовж 30-денного строку, проте, поверталася судом відповідно до ухвал від 21.08.2019 року та від 26.09.2019 року. Копія останньої ухвали про повернення надійшла на адресу скаржника 07.10.2019 року. Наведені обставини, на думку скаржника, свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ч. 2 ст. 295 КАС України).

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (ч. 3 ст. 295 КАС України).

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст.121 КАС України).

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, вступну та резолютивну частину рішення проголошено судом першої інстанції 04.07.2019 року за участю представника відповідача. Повний текст рішення виготовлений 12.07.2019 року. Копію повного тексту скаржник отримав 12.08.2019 року.

Апеляційну скаргу подано скаржником до суду першої інстанції 25.10.2019 року, тобто після спливу строку, встановленого ч. 1 та ч. 2 ст. 295 КАС України.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 21.08.2019 року та 26.09.2019 року набрала законної сили та в касаційному порядку не скасована.

Отже, зазначені скаржником доводи не свідчать про наявність підстав, які об`єктивно перешкоджали скаржнику у встановлений ч. 2 ст. 295 КАС України строк оскаржити рішення суду першої інстанції шляхом подання належним чином оформленої апеляційної скарги.

Таким чином, скаржник не навів поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2019 р. слід залишити без руху та надати скаржнику строк упродовж десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2019 р. у справі №160/2538/19 залишити без руху.

Надати Головному управлінню Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області строк упродовж десяти днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме:

- інші підстави для поновлення строку апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.07.2019 р.

Роз`яснити Головному управлінню Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області , що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Панченко