Справа № 200/7876/19-а
Суддя: Шинкарьова І.В.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2019 р. Справа№200/7876/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шинкарьової І.В.

секретар судового засідання Заїченко Я.В.

за участю представника відповідача Голуба М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Малого приватного підприємства БМД И КО до Головного управління Державної фіскальної служби України у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення ,

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Малого приватного підприємства БМД И КО до Головного управління Державної фіскальної служби України у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення Головного управління ДФС у Донецькій області № від 25 березня 2019 року про застосування штрафу в сумі 133 250, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами камеральної перевірки з питань порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст.201 Податкового кодексу України встановлено факт порушення позивачем вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, зокрема допущено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН із кількістю днів затримки до 15 календарних днів на суму ПДВ 1 332 500, 15 грн. Позивач вважає оскаржене податкове повідомлення рішення протиправним, оскільки, позивачем надіслано податкові накладні для реєстрації в ЄРПН в межах операційного дня та в межах норм податкового Кодексу. На думку позивача, подальші дії та процес реєстрації жодним чином не залежить від дій позивача.

Позивач вважає дане податкове повідомлення-рішення протиправним з огляду на те, що його вина у вчиненні встановленого податковим органом порушення відсутня, оскільки позивач вчасно проводило реєстрацію вказаної податкових накладних і отримувало за допомогою програмного забезпечення M.E.Doc повідомлення про отримання звітності по податковій накладній (звіт доставлено в поштову скриньку ДФС України 15 січня 2019 року в 16:30 годин), однак, з незалежних від товариства ДФС не отримала вчасно податкову накладну.

Ухвалою суду від 26 червня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання. Крім того запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі з підстав викладених в запереченні, та додатково вказав, що за наслідками камеральної перевірки було встановлено, що згідно з ШС ЄРПН податкові накладні, виписані позивачем за перевіряємий період, перелік яких надано в акті перевірки, зареєстровані в ЄРПН з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме: порушено терміни реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування на загальну суму ПДВ 1332500,15 грн. Вважає, спірне рішення правомірним та таким, що прийняте в межах повноважень, наданих чинним законодавством. Тому, доводи позивача про протиправність рішення не відповідає дійсності. Просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.

26 вересня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22 жовтня 2019 року об 10 год.30 хв.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, позовні вимоги підтримав повністю з мотивів, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов.

Дослідивши матеріали справи, доводи позовної заяви, відзиву, суд з`ясував наступні обставини справи.

Мале приватне підприємство БМД и КО (), перебуває на податковому обліку Слов`янсько - Лиманського управління ДПІ.

Відповідачем було проведено камеральну перевірку дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість за період грудень 2018 року.

За наслідками перевірки було складено акт перевірки від 27 лютого 2019 року №503/05-99-47-03/20346597.

Під час перевірки було встановлено податкову накладну, яку за даними ЄРПН зареєстровано з порушенням граничного терміну реєстрації, чим порушено вимоги п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України. Номер податкової накладної 33 із датою виписки 28 грудня 2018 року, датою реєстрації 24 січня 2019 року 01:17 год. з кількістю 9 днів на суму ПДВ 1332500,15 грн.

У висновках акту перевірки зазначено, що данні камеральної перевірки свідчать про порушення позивачем вимоги п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України в частині порушення термінів реєстрації податкових накланих та/або розрахунків коригування у ЄРПН, а саме:

- реєстрація податкових накладних складених у грудні 2018 року на суму ПДВ 1 332 500,15 грн. із затримкою до 15 календарних днів.

На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення рішення від 25 березня 2019 року № щодо застосування штрафу на загальну суму 133 125,02 грн., у розмірі:

- 10% на суму 133 125, 02 грн. (затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ) за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН;

Позивач не погодився з таким податковим повідомленням-рішенням та звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.

Суд при вирішенні спору по суті виходить з наступного.

Відповідно до ст. 75 Кодексу Контролюючі органи мають право проводити, зокрема, камеральні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно із п. 201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.п. 201.10 п. 201 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п. 201.1 ст. 201 та/або п.192.1 ст.192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

для податкових накладних складених з 01 жовтня 2015 року по 31 грудня 2016 року у редакції що діяла до 01 січня 2017 року , реєстрація податкових накладних та/розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН має бити здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/розрахунків коригування.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок).

Пунктом 2 Порядку визначено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація (п. 7 Порядку).

Причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до п.200-1.3 ст. 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); 5) порушення вимог, установлених п. 201.1 ст.201 та/або п.192.1 ст.192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв`язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 9 Порядку).

Згідно п. 1 Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженої Наказом Державної податкової адміністрації України 10.04.2008 №233 платник податків здійснює формування та подання податкових документів в електронному вигляді відповідно до законодавства із застосуванням спеціалізованого програмного забезпечення формування податкових документів, засобу КЗІ, керуючись цією Інструкцією та договором.

Таким чином, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг.

Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відмовити у прийнятті для реєстрації наданих платником податку податкових накладних центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, може лише в разі, якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно п.201.1 ст.201 та/або п. 192.1 ст.192 Податкового кодексу України. У такому разі протягом операційного дня продавцю надсилається квитанція в електронному вигляді в текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин такого неприйняття.

Отже, законодавством чітко визначено порядок оформлення, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних. При цьому, ведення Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, а саме ДФС України, на яку покладено обов`язок прийняття, реєстрації та обробки податкових накладних, поданих в електронному вигляді платником податків. Підставою для відмови у прийнятті податкових накладних в електронному вигляді може бути лише порушення їх формування у відповідності до податкового законодавства України.

На підтвердження своєчасного направлення для реєстрації податкових накладних, позивачем було надано суду скріншот з особистого кабінету про відправлення податкових накладних з програмного забезпечення М.е.doc., з якого вбачається, що податкова накладна від 28 грудня 2018 року № 33 було спрямовано за допомогою платного програмного забезпечення М.е.doc., використовуючи ІТЄ Єдине вікно подання електронної звітності до Державної фіскальної служби 15 січня 2019 року.

Згідно з актом перевірки вказані податкові накладні були зареєстровані 24 січня 2019 року.

Позивачем до суду надано витяг з Реєстру відправлення податкових накладних з системи електронної звітності М.Е.DOC із зазначенням дати відправки спірної податкової накладної.

Як зазначає позивач, квитанції про прийняття чи не прийняття податкових накладних позивачу не надходило. Відповідачем не надано доказів на спростування доводів позивача, та не надано квитанцій.

Відповідно до абз.10 п.201.10 ст.201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи наведені обставини, суд не вбачає в діях позивача наміру вчинити податкове правопорушення, а саме невчасно зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі, оскільки позивачем вчасно проведено реєстрацію податкової накладної від 28 грудня 2018 року № 33.

Таким чином, суд вважає, що до позивача не може бути застосовано заходи відповідальності за порушення, яке вчинено ним за відсутності такої складової, як вини та наміру вчинити таке порушення, а отже застосування до позивача штрафних санкцій за п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України суперечить нормам чинного законодавства.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем своєчасно було зареєстровано податкові накладні, а відтак виконано обов`язок, встановлений ПК України, а тому відсутні підстави для застосування штрафних санкцій оспорюваним податковим повідомленням-рішенням.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положення ч.1 ст. 9 КАС України передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 вказаного Кодексу.

Таким чином, на підставі наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачем доведено ті обставини, на яких ґрунтуються вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, а відповідачем не доказана правомірність своїх дій, а тому позовні вимоги про скасування податкового повідомлення-рішення № від 25 березня 2019 року підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з того, що відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 1998,75 грн. (платіжне доручення № 1220 від 18 червня 2019 року).

Задоволення позову обумовлює необхідність стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача всієї суми сплаченого судового збору в розмірі 1998,75 грн.

З огляду на викладене вище, керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 9, 12, 15, 19, 22, 25, 32, 72, 76, 77, 79, 139, 194, 205, 241-243, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги Малого приватного підприємства «БМД И КО» (, 84100, Донецька область, місто Слов`янськ, вул. Торська, 39-а) до Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області (84313, Донецька область, м. Краматорськ, б-р. Машинобудівників, 22) про визнання протиправним та скасування податкове повідомлення рішення Головного управління ДФС у Донецькій області № від 25 березня 2019 року про застосування штрафу в сумі 133 250, 00 грн. задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25 березня 2019 року № про застосування штрафних санкцій за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних на загальну суму 133 250,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Донецькій області (місцезнаходження: 85612, м. Маріуполь, вул. 130-ї Таганрозької дивізії, будинок 114, ідентифікаційний код юридичної особи 39406028) на користь Малого приватного підприємства «БМД И КО» (, 84100, Донецька область, місто Слов`янськ, вул. Торська, 39-а) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1998,75 грн.

Вступна та резолютивна частини рішення оголошено у судовому засіданні 28 жовтня 2019 року.

Повний текст рішення складено та підписано 07 листопада 2019 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Апеляційна скарга згідно положень статті 297 КАС України подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Донецький окружний адміністративний суд.

Суддя І.В. Шинкарьова