Справа № 140/2728/19
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року ЛуцькСправа № 140/2728/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ксензюка А.Я.,

при секретарі судового засідання Новак Л.О.,

за участю представника позивача Семенюк Л.В.,

представника відповідача Наумчик Р.П.,

розглянувши в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірута» до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гірута» (далі - ТзОВ «Гірута», позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці ДФС (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA205110/2019/000524/2 від 10 червня 2019 року, №UA205110/2019/000556/2 від 24 червня 2019 року, №UA205110/2019/000580/2 від 03 липня 2019 року, №UA205110/2019/000983/2 від 01 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001162/2 від 14 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001126/2 від 19 серпня 2019 року.

Ухвалою судді від 20 вересня 2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін та призначено судове засідання на 28 жовтня 2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно контрактом № 1HIR.TEX від 05 лютого 2019 року ТзОВ «Гірута» було придбано у Компанії Tell-TexGmbH текстильні вироби вживаний одяг.

З метою митного оформлення товару декларант подав до Волинської митниці ДФС митні декларації №UA205090/2019/072301 від 11 червня 2019 року, №UA205090/2019/077757 від 24 червня 2019 року, №UA205090/2019/081566 від 04 липня 2019 року, №UA205090/2019/092088 від 01 серпня 2019 року, №UA205090/2019/096703 від 15 серпня 2019 року, №UA205090/2019/098191 від 20 серпня 2019 року, в яких було визначено митну вартість товару згідно інвойсів.

Проте, позивачу було відмовлено у митному оформленні товару та прийнято наступні рішення про коригування митної вартості товару, якими застосовано 6 (резервний) метод визначення вартості товару: №UA205110/2019/000524/2 від 10 червня 2019 року; №UA205110/2019/000556/2 від 24 червня 2019 року, №UA205110/2019/000580/2 від 03 липня 2019 року, №UA205110/2019/000983/2 від 01 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001162/2 від 14 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001126/2 від 19 серпня 2019 року.

Позивач вважає рішення про коригування митної вартості неправомірними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару, включаючи інформацію щодо ціни товару, яка фактично була сплачена.

Таким чином позивач наголошує, що ним дотримані вимоги статті 53 Митного кодексу України, а відтак, просить визнати протиправним та скасувати вищезазначені рішення про коригування митної вартості товарів.

Відповідачем 15 жовтня 2019 року подано до суду відзив на адміністративний позов, згідно якого відповідач позовні вимоги не визнає та просив відмовити у їх задоволенні з наступних підстав.

Декларантом ТзОВ «Гірута» за митними деклараціями №UA205090/2019/072301 від 11 червня 2019 року, №UA205090/2019/077757 від 24 червня 2019 року, №UA205090/2019/081566 від 04 липня 2019 року, №UA205090/2019/092088 від 01 серпня 2019 року, №UA205090/2019/096703 від 15 серпня 2019 року, №UA205090/2019/098191 від 20 серпня 2019 року заявлено до митного оформлення товар: «Текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (SecondHand), зношений не більше ніж 25%: футболки, футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг. Торговельна марка: немає даних. Виробник: немає даних, СН» та «Інші вироби, що використовувались: - Взуття вживане для подальшого використання, зимове, весняно-осіннє та літнє, несортоване, ступінь зносу до 25%. Торговельна марка: немає даних. Виробник: немає даних, СН».

Під час опрацювання поданих ТзОВ «Гірута» документів, встановлено, що в п.5.2 контракту №1HIR.TEX від 05 лютого 2019 року вказана умова оплати переказ коштів, в рахунках-фактурах зазначено «prepayment» (передоплата). У зв`язку з тим, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів містять розбіжності в товаросупровідних документах, згідно ст. 53 та ст. 54 Митного кодексу України митний орган просив надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; розрахунки про здійснення платежів третім особам; декларацію країни відправлення.

До МД №UA205090/2019/072301 від 11 червня 2019 року, №UA205090/2019/077757 від 24 червня 2019 року, №UA205090/2019/081566 від 04 липня 2019 року, №UA205090/2019/092088 від 01 серпня 2019 року, №UA205090/2019/096703 від 15 серпня 2019 року, №UA205090/2019/098191 від 20 серпня 2019 року декларантом не було надано вищезазначених документів, які б могли підтвердити вартість товару. За наступними МД декларантом направлено заяви щодо відсутності інших документів, що підтверджують митну вартість.

У зв`язку з неподанням декларантом документів згідно з переліком та неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, митну вартість товару було визначено за резервним методом згідно з статтею 64 Митного кодексу України та на підставі цінової інформації ЄАІС: за МД №UA 209150/2019/7685 від 13.05.2019.

Вважає, що у відповідача були наявні підстави для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів.

Враховуючи вищевикладене, оскаржувані рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів є правомірними, обґрунтованими та винесеними відповідно до вимог чинного законодавства.

У відповіді на відзив від 17 жовтня 2019 року представник позивача зазначив, що жодних доказів недостовірності заявленої митної вартості митний орган як у своїх рішеннях про коригування митної вартості товарів так і у відзиві не навів. Спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять відомостей про наявність розбіжностей та недоліків у поданих декларантом документах, а також відомостей про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення.

Відповідач не надав доказів того, що документи подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в достовірності наданої інформації. У даному випадку при митному оформленні товару позивачем разом з митними деклараціями на підтвердження заявленої митної вартості товарів були надані митному органу інвойси, які частиною другою статті 53 Митного кодексу України віднесено до документів що підтверджують митну вартість товарів, а відтак доводи відповідача щодо неможливості визначення митної вартості імпортованих товарів за ціною договору є безпідставними. Крім того, відповідачем не доведено того, що товар заявлений у МД №UA209150/2019/6165 від 15 квітня 2019 року та МД №UA209150/2019/7685 від 13 травня 2019 року, на які останній посилається, дійсно був ввезений до України, що митна вартість за такими митними деклараціями не була скоригована, що рішення про коригування (якщо воно приймалось) не було оскаржено до суду та ним скасовано.

Щодо твердження відповідача про те, що ТзОВ «Гірута» не було надано платіжних документів, з яких можна було встановити вартість товару то позивач вказує, що платіжні документи не підтверджують вартість товару, а лише свідчать про оплату такого товару. Позивачем надано до відповіді на відзив платіжні документи про оплату вказаного товару.

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що для митного оформлення товарів: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований ( ОСОБА_1 Hand), зношений не більше ніж на 25%: футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг» та «Інші вироби, що використовувались: - Взуття вживане для подальшого використання, зимове, весняно-осіннє та літнє, несортоване, ступінь зносу до 25%. Торговельна марка: немає даних. Виробник: немає даних, СН», декларантом ТзОВ «Гірута» на Волинську митницю ДФС було подано наступні МД та комплекти документів до них, а саме:

МД №UA205090/2019/071831 від 10 червня 2019 року на загальну суму 14 151,90 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 04.06.2019; інвойс №800635 від 04.06.2019 на суму 14 151,90 EUR; автотранспортну накладну б/н від 04.06.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l №J.0669161 від 04.06.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №U133-11 від 10.06.2019; контракт від 05.02.2019 №1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/077269 від 24 червня 2019 року на загальну суму 13 512,36 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 21.06.2019; інвойс №800704 від 21.06.2019 на суму 13 512,36 EUR; автотранспортну накладну б/н від 21.06.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669412 від 21.06.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-13 від 24.06.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до ОСОБА_2 переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/080714 від 02 липня 2019 року на загальну суму 13 871,16 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 28.06.2019; інвойс №800732 від 28.06.2019 на суму 13 871,16 EUR; автотранспортну накладну б/н від 28.06.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l №J.0669137 від 28.06.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-6 від 02.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до ОСОБА_2 переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/091721 від 31 липня 2019 року на загальну суму 13 528,84 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 26.07.2019; інвойс №800834 від 26.07.2019 на суму 13 528,84 EUR; автотранспортну накладну б/н від 26.07.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669225 від 26.07.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 29.07.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до ОСОБА_2 переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/095861 від 31 серпня 2019 року на загальну суму 15 164,44 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 08.08.2019; інвойс № 800869 від 08.08.2019 на суму 15 164,44 EUR; автотранспортну накладну б/н від 08.08.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0727134 від 09.08.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 12.08.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до ОСОБА_2 переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД UA205090/2019/097761 від 19 серпня 2019 року на загальну суму 12 983,33 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 13.08.2019; інвойс №800885 від 13.08.2019 на суму 12 983,33 EUR; автотранспортну накладну б/н від 19.08.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l №J.0727256 від 14.08.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 19.08.2019; контракт від 05.02.2019 №1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до ОСОБА_2 переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019.

Вказаний товар отримано ТзОВ «Гірута» згідно контракту №1HIR.TEX від 05 лютого 2019 року, укладеного між компанією Компанії Tell-TexGmbH (продавець) та ТзОВ «Гірута» (покупець).

Згідно з пунктом 4 контракту №1HIR.TEX від 05 лютого 2019 року ціна товару визначаються в Євро (EUR) та зазначається в інвойсі. Загальна вартість контракту складає суму вартості всіх інвойсів виставлених та оплачених в межах дії даного договору.

Як слідує із графи 43 митних декларацій, поданих декларантом для митного оформлення, товари: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований ( ОСОБА_1 Hand), зношений не більше ніж на 25%: футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг» були задекларовані за 1 (основним) методом, тобто за ціною контракту.

Вважаючи, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, посадовою особою митного органу декларанту було направлено письмові вимоги та запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості по всіх вищевказаних митних деклараціях, а саме: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; розрахунки про здійснення платежів третім особам; декларацію країни відправлення.

Декларантом ТзОВ «Гірута» було надіслано листи-заяви від 10.06.2019 № 10/06, від 24.06.2019 №24/06, від 02.07.2019 №02/09, від 31.07.2019 №31/07, від 13.08.2019 №13/08, від 19. 8.2019 №19/08, в яких декларант просив прийняти рішення про коригування митної вартості товарів без врахування 10-ти денного терміну, по причині відсутності інших документів, що підтверджують митну вартість партії товарів.

У зв`язку з ненаданням декларантом документів згідно переліку, вказаного у вимозі, Волинською митницею ДФС по наданих позивачем до митного оформлення митних деклараціях прийнято наступні рішення про коригування митної вартості товару: №UA205110/2019/000524/2 від 10 червня 2019 року, №UA205110/2019/000556/2 від 24 червня 2019 року, №UA205110/2019/000580/2 від 03 липня 2019 року, №UA205110/2019/000983/2 від 01 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001162/2 від 14 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001126/2 від 19 серпня 2019 року.

У графі 33 вищевказаних рішень про коригування митної вартості товару було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана за ціною договору у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом.

Декларанту запропоновано надати на протязі 10 робочих днів наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості згідно статей 53-54 Митного кодексу України: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; розрахунки про здійснення платежів третім особам.

Декларант не надав інші документи, які б могли підтвердити вартість даного товару по причині їх відсутності, про що митний орган повідомлено листами-заяви від 10.06.2019 № 10/06, від 24.06.2019 №24/06, від 02.07.2019 №02/09, від 31.07.2019 №31/07, від 13.08.2019 №13/08, від 19. 8.2019 №19/08.

В оскаржуваних рішеннях зазначено, що у зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 Митного кодексу України) та методу 2б (стаття 60 Митного кодексу України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 Митного кодексу України) та методу 2г (стаття 63 Митного кодексу України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта, митну вартість товару 1 визначено за резервним методом згідно із статтею 64 Митного кодексу України на підставі цінової інформації ЄАІС: МД №UA 206010/2019/6595 від 29.07.2019 - рівень митної вартості товару становить тов.1 - 1,4410 доларів США /кг; тов.2 1,4420 доларів США /кг.

Не погоджуючись з рішеннями про коригування митної вартості товару №UA205110/2019/000524/2 від 10 червня 2019 року, №UA205110/2019/000556/2 від 24 червня 2019 року, №UA205110/2019/000580/2 від 03 липня 2019 року, №UA205110/2019/000983/2 від 01 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001162/2 від 14 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001126/2 від 19 серпня 2019 року позивач звернувся з даним позовом до суду.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою третьою статті 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз вказаних положень Митного кодексу України дає підстави дійти таких висновків.

На виконання такого принципу державної митної справи, як принцип додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, орган доходів і зборів повинен обґрунтувати причини витребування додаткових документів у разі, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів.

Всупереч вищевикладеному, жодних доказів недостовірності заявленої митної вартості митний орган в рішеннях про коригування митної вартості товарів не навів. Спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять відомостей про наявність розбіжностей чи недоліків у поданих декларантом документах, а також відомостей про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення. Відповідач обмежився лише формулюванням про те, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, не вказавши при цьому, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів. Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Відтак, оскаржувані рішення не містять числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товару, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у них відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Зважаючи на встановлені обставини справи та досліджені під час судового розгляду докази, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно відмовив позивачу у визнанні заявленої митної вартості товару за ціною договору з огляду на наступне.

Як встановлено судом, позивач здійснював імпорт товару на підставі контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019, укладеного між компанією Tell-TexGmbH (продавець) і ТзОВ «Гірута» (покупець).

Пунктом 4 контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019 ціна товару визначаються в Євро (EUR) та зазначається в інвойсі. Загальна вартість контракту складає суму вартості всіх інвойсів виставлених та оплачених в межах дії даного договору.

Таким чином, позивачем надавалась відповідачу вичерпна інформація від продавця (постачальника) товару щодо цін на даний товар.

Враховуючи вищевикладені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів.

Одночасно суд звертає увагу на те, що застосуванню другорядних методів повинна передувати процедура консультацій між митним органом та декларантом відповідно до положень статей 59, 60 Митного кодексу України. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Разом з тим, попри формальну вказівку в оскаржуваних рішеннях про проведення таких консультацій, митним органом не надано належних доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимоги про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган має право самостійно визначити митну вартість товарів, однак, це повинно відбуватись із дотриманням вимог чинного законодавства, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, з врахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Докази досліджені судом, не вказують на підтвердження позиції Волинської митниці ДФС щодо необхідності застосування резервного методу визначення вартості товарів та спростування можливості застосування основного методу. Обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, відповідачем не наведено, та інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено. Тому з огляду на приписи частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України рішення у спорі належить прийняти на користь позивача, а не владного суб`єкта.

На переконання суду, подані позивачем до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (SecondHand), зношений не більше ніж 25%: футболки, футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг», а відповідач належними та допустимими доказами не довів неправильність заявленої митної вартості, відтак, оскаржувані рішення Волинської митниці ДФС підлягають визнанню протиправними та скасуванню, а позовні вимоги до задоволення.

Відповідно до статті 244 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частинами першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у сумі 12 494,08 грн., що підтверджуються платіжними дорученнями від 02 вересня 2019 року №166 та від 16 вересня 2019 року №176.

Керуючись статтями 73-77, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA205110/2019/000524/2 від 10 червня 2019 року, №UA205110/2019/000556/2 від 24 червня 2019 року, №UA205110/2019/000580/2 від 03 липня 2019 року, №UA205110/2019/000983/2 від 01 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001162/2 від 14 серпня 2019 року, №UA205110/2019/001126/2 від 19 серпня 2019 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірута» (43006, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Вахтангова, будинок 16, ) за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці ДФС (44350, Волинська область, Любомльський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ) 12 494 (дванадцять тисяч чотириста дев`яносто чотири) гривні 08 (вісім) копійок понесених витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк

Повне судове рішення складено 08 листопада 2019 року.