Справа № 240/9373/19
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2019-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
11 листопада 2019 року м. Житомир справа № 240/9373/19
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Коростенської міської ради Житомирської області до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови,
Коростенська міська рада Житомирської області звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області у якому просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11-ю/1006-7-18/2519/19 від 27.06.2019.
Справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
У встановлений судом строк на адресу суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву за змістом якого він просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначив, що штраф накладено у відповідності до норм чинного законодавства, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваної постанови.
Проаналізувавши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
З матеріалів справи вбачається, що Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "капітальний ремонт цокольного приміщення (підвалу) адмінбудівлі виконавчого комітету Коростенської міської ради за адресою: вул. Грушевського,22 м. Коростень, Житомирської області".
За результатом проведеної перевірки було складено акт №1006/7/К15/380 від 13.06.2019, у якому вказано, що виявлено порушення, яке полягає у тому, що замовником - Коростенською міською радою самовільно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) до органів Держархбудконтролю виконані будівельні роботи з "Капітального ремонту цокольного приміщення (підвалу) адмінбудівлі виконавчого комітету Коростенської міської ради за адресою: вул. Грушевського, 22, м. Коростень, Житомирської".
На підставі вказаного акту управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області було складено протокол від 13.06.2019 про порушення у сфері містобудівної діяльності у якому наведено допущення Коростенською міською радою вказаного у акті порушення.
Також, 13.06.2019 управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області було винесено щодо Коростенської міської ради припис з вимогою про усунення виявлених під час перевірки порушень.
Вважаючи оскаржувану постанову протиправною та такою, яка підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI) передбачено, що суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Статтею 6 Закону № 3038-VI передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок № 553 (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з п.п. 11, 13, 14 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).
На підставі системного аналізу наведених правових норм суд дійшов висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб`єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб`єкта містобудування.
Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13 лютого 2018 року по справі № 464/2858/17.
Пунктом 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06 квітня 1995 року (далі - Порядок № 244), передбачено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених ст. 7 Закону №3038-VI, розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.
Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому - четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.
Згідно п. 3 Порядку № 244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
В силу вимог п. 2 ч. 1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.
Частиною 1 ст. 36 Закону №3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.
При цьому, пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон № 208/94-ВР) встановлено, що суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), несуть відповідальність у вигляді штрафу у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
З аналізу наведених норм вбачається, що саме суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів, несуть відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт.
З наявних у матеріалах справи доказами, зокрема копією договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти №126 від 03.05.2019 підтверджується, що замовником на об`єкті "капітальний ремонт цокольного приміщення (підвалу) адмінбудівлі виконавчого комітету Коростенської міської ради за адресою: вул. Грушевського,22 м. Коростень, Житомирської області" є виконавчий комітет Коростенської міської ради.
Статтею 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Сільські, селищні, міські, районні у містах, районні, обласні ради мають печатки із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, рахунки в установах банків України.
Згідно з ст. 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.
Вказані обставини свідчать про те, що Коростенська міська рада та виконавчий комітет Коростенської міської ради є різними юридичними особами і мають різні повноваження та функції.
Таким чином, оскільки Коростенська міська рада не була замовником будівництва, у відповідності до Закону № 3038-VI, то остання і не може вважатись суб`єктом правопорушення, передбаченого пункту 2 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР.
Така позиція суду ґрунтується на правовій позиції КАС ВС викладеній у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі №825/1/17.
За таких обставин та з урахуванням того, що Коростенська міська рада не була замовником будівництва, у відповідності до Закону № 3038-VI, і остання не може вважатись суб`єктом правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправною та скасування постанови Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11-ю/1006-7-18/2519/19 від 27.06.2019.
Крім того, суд вважає за необхідне відмітити, що згідно Постанови КМУ від 07.07.2017 року № 406 "Про затвердження будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію" проведені згідно договору № 126 від 03.05.2019 роботи входять до переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.
З огляду на викладене, відповідач як суб`єкт владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності своїх дій та рішень, не довів суду правомірності свого рішення, що є підставою для часткового задоволення адміністративного позову.
Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду сплачено 1921,00 грн. судового збору.
Керуючись статтями 240-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на користь Коростенської міської ради Житомирської області судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 1921,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева