Справа № 320/6836/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6836/18
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

11 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Офісу великих платників податків ДФС на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» до Офісу великих платників податків ДФС, Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» (далі - Позивач, ТОВ «Фоззі-Фуд») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків (далі - Відповідач-1, Офіс ВПП) про:

- визнання протиправними дії Офісу ВПП щодо надсилання ТОВ «Фоззі-Фуд» податкової вимоги №1168-17 від 05.12.2018 року;

- зобов`язання Офісу ВПП відкликати податкову вимогу №1168-17 від 05.12.2018 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.01.2019 року залучено до участі у справі Головне управління ДФС у Київській області в якості співвідповідача (далі - Відповідач-2, ГУ ДФС у Київській області).

Рішенням Київського окружного адміністративного суду 15.02.2019 року позов задоволено - визнано протиправними дії Офісу ВПП щодо формування та надсилання ТОВ «Фоззі-Фуд» податкової вимоги від 05.12.2018 року №1168-17 та зобов`язано ГУ ДФС у Київській області відкликати податкову вимогу від 05.12.2018 року №1168-17.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2019 року вперше подану Офісом ВПП апеляційну скаргу повернуто Апелянту у зв`язку із ненаданням документу про сплату судового збору.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач-1 вдруге подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 295, 296 КАС України, а саме - пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в апеляційній скарзі не зазначено відомості про всіх учасників справи, до апеляційної скарги не додано її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення було отримано Відповідачем-1 01.03.2019 року, що останнім самостійно зазначено у вперше поданій апеляційній скарзі (т. 1 а.с. 176). Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції було 01.04.2019 року. Проте апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції 09.09.2019 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції Відповідач зазначив, що причиною пропуску процесуального строку була неможливість своєчасної сплати судового збору.

Разом з тим, на переконання суду, такі причини пропуску процесуального строку поважними бути не можуть з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану Офісом ВПП апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.05.2019 року у зв`язку з несплатою судового збору, копію якої отримано Відповідачем-1 10.05.2019 року. Вказаним судовим рішенням було надано податковому органу десятиденний строк для усунення недоліків. У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк суд ухвалою від 28.05.2019 року повернув Офісу ВПП вперше подану останнім апеляційну скаргу, відмовивши у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення її недоліків. Тобто, Відповідач-1 мав достатній визначений законодавцем час для сплати судового збору.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.04.2018 року у справі №820/4420/18.

Сама по собі сплата судового збору суб`єктом владних повноважень не може бути безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції за відсутності належного підтвердження вчинення таким суб`єктом дій, спрямованих на забезпечення апеляційного оскарження судового рішення.

Аналогічна позиція підтримується і Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18.05.2018 року у справі №820/4558/16, від 22.05.2018 року у справі №826/26113/15, від 18.09.2018 року у справі №826/25121/15.

Крім іншого, суд вважає за необхідне підкреслити, що вдруге із апеляційною скаргою Офіс ВПП звернувся більше ніж через три місяці з моменту отримання (31.05.2019 року) ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження Апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Інших причин поновлення строку звернення до суду Відповідачем-1 не зазначено.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Однак, всупереч наведених вимог, в апеляційній скарзі не вказано найменування та місцезнаходження всіх учасників справи.

Крім іншого, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додаються, зокрема, копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Водночас, попри викладені приписи, Офісом ВПП до апеляційної скарги не додано її копії відповідно до кількості учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що Апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а викладені у заяві причини пропуску такого строку поважними визнані не були, в апеляційній скарзі не зазначено найменування та місцезнаходження всіх учасників справи та не додано її копій відповідно до всіх учасників справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання Офісу ВПП строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом:

- подання заяви про поновлення на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку Апелянта, причин для його поновлення;

- зазначення найменування та місцезнаходження всіх учасників справи;

- надання однієї копії апеляційної скарги;

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Офісу великих платників податків ДФС про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДФС на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» до Офісу великих платників податків ДФС, Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Вказати, що Апелянт протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин для його поновлення, які вважає поважними, а також усунути інші недоліки, викладені у вказаній ухвалі.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, а також не будуть усунуті інші недоліки апеляційної скарги, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк