Справа № 240/9542/19
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2019 року м.Житомир справа № 240/9542/19

категорія 111010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Єфіменко О.В.,

секретаря судового засідання Єфремової О.С.,

за участю представника позивача Литвиненка Д.О.,

представника відповідача Можарівського М.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "Золотий Тік" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Фермерське господарство "Золотий Тік" із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС Житомирській області, яка приймає рішення про визнання Фермерського господарства «Золотий Тік» () таким, що відповідає пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків, прийняте згідно з протоколом від 01.02.2019 року № 22/06-30-07-03-22;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Житомирській області виключити ФГ «Золотий Тік» () з бази ризикових платників АІС «Податковий блок» режим - «Журнал ризикових платників».

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що рішення про внесення до переліку ризикових платників є протиправним, прийнято не у спосіб та не в порядку, встановленому Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами України. Наголошує, що посилання відповідача на податкову інформацію є безпідставним, оскільки, така інформація не є доказом та не може нести для суб`єктів господарювання будь-яких правових наслідків, а є інформацією виключно для службового користування контролюючими органами, отже не може бути покладена в основу рішення.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 12 вересня 2019 року.

Ухвалою суду постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною секретарем судового засідання до протоколу судового засідання від 12 вересня 2019 року продовжено підготовче засідання у справі на 30 днів та оголошено перерву до 29.10.2019.

11 вересня 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву №1936/06-30-10-03 (а.с.64-66), в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Вказує, що за результатами аналізу фінансово-господарських операцій, відображених в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом серпня-грудня 2018 року ФГ «Золотий Тік» здійснювало придбання: палива дизельного, міні-тракторів, сівалок, мінеральних добив - гранульованих, фосфорні грунтофрези, селітри аміачної, чистополу 0,1 л, блискавки 0,002 л та інше, а реалізовано кукурудзу, насіння соняшнику, врожаю 2018 року, пшеницю 3 класу врожаю 2018 року, соняшник урожаю 2018 року та інше, тобто відбувається підміна товарних позицій. Наголошує, що дане підприємство підпадає під Критерії ризиковості платника податку, передбачені пунктом 1.6 здійснення ризикових операцій платником. Крім того, зазначає про відсутність основних фондів на ФГ "Золотий Тік" та лише один працюючий, свідчить про неможливість здійснення фінансово-господарських операцій позивачем (а.с. 40-46).

24 жовтня 2019 року ухвалою суду постановленою без виходу до нарадчої кімнати, занесеною секретарем судового засідання до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Складення повного судового рішення відкладалося, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючої судді з 07.11.2019 до 11.11.2019.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Встановлено, що Фермерське господарство "Золотий Вік" (далі - ФГ "Золотий Вік") є юридичною особою (), яке зареєстроване у встановленому законом порядку, перебуває на обліку в Головному управлінні Державної фіскальної служби у Житомирській області, та є платником податку на додану вартість.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності позивача, є: Код КВЕД 01.11 «Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний)»; Код КВЕД 46.19 «Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту»; Код КВЕД 46.21 «Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин»; Код КВЕД 46.90 «Неспеціалізована оптова торгівля»; Код КВЕД 52.29 «Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту».

ФГ "Золотий Вік" через сервіс Електронного кабінету дізналося про наявність рішення про відповідність ФГ "Золотий Вік " п. 1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, у зв`язку з чим 18.06.2019 скеровано адвокатський запит №74 до Головного управління ДФС у Житомирській області (а.с.12)

Листом від 01.07.2019 № 7455/14/06-30-07-03-11 відповідач повідомив, що ФГ "Золотий Вік" внесено до переліку ризикових платників податку згідно протокольного рішення від 01.02.2019 №22/06-30-07-03-22 засідання комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, як підприємство яке відповідає ознакам ризиковості. Крім того вказано, що протокол є формою рішення суб`єкта владних повноважень, яке передбачено Порядком №117 (а.с.14-15).

Позивач вважає, що вказане вище рішення комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (далі ПК України) зазначено, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Абз.1 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до абз.2 п.201.10 ст.201 ПК України податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (абз.4 п.201.10 ст.201 ПК України).

Абз.5 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Аналіз вищевикладених норм дає підстави для висновку, що обов`язком платника податку-продавцем на дату виникнення податкових зобов`язань є складення податкової накладної та її реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін, а обов`язком контролюючого органу, в свою чергу, є прийняття та реєстрація такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Проте, положеннями п.201.16 ст.201 ПК України визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 затверджено Порядок

зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок 1).

Окремими положеннями Порядку не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, натомість на підставі пункту 10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України.

Так, відповідно до п.1 Порядку роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженого 21.02.2018 постановою Кабінету Міністрів України №117 (далі Порядок 2), цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів.

Згідно п.2 Порядку 2 Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Пункт 3 Порядку 2 визначено, що Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.10 Порядку 1, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Відповідно до Критеріїв ризиковості платника податку і здійснення операцій (далі - Критерії) затверджених в.о. голови Державної фіскальної служби України О.Власовим від 05.11.2018 головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Зокрема, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";

- платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Згідно з п.1.6 Критеріїв, відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Відтак, обставини справи свідчать проте, що на адвокатський запит відповідач повідомив позивача про те, що за результатами засіданням комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації ФГ "Золотий Тік" внесено до переліку ризикових платників податку згідно протокольного рішення від 01.02.2019 №22/06-30-07-03-22, як підприємство яке відповідає ознакам ризиковості.

При цьому, звертає на себе увагу той факт, що належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку протокольне рішення не містить.

Крім того достатня інформація, яка б свідчила про проведення ризикових операцій ФГ "Золотий Тік", в матеріалах справи відсутня.

При цьому, твердження відповідача щодо підміни позивачем товарних позицій суд до увагу не приймає, оскільки вказане не є належною мотивацією підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Разом з тим, суд критично ставиться до посилання представника відповідача у відзиві на позовну заяву на факт відсутності у ФГ "Золотий Вік" основного фонду, що свідчить про неможливість здійснення фінансово-господарських операцій, з огляду на наступне.

Відповідно п.3.3 Статуту ФГ "Золотий Тік" від 2018 року, затвердженого рішенням загальних зборів членів ФГ "Золотий Тік" №01/11/18 від 1 листопада 2018 року, позивач, як юридична особа, відповідно до вимог чинного законодавства України має право, серед іншого, укладати будь-які не заборонені чинним законодавством угоди, набувати майнові та немайнові права і забезпечувати захист своїх прав та інтересів, самостійно брати участь у зовнішньоекономічній діяльності, що необхідна для досягнення статутних цілей.

При цьому, слід вказати, що під час розгляду даної справи ГУ ДФС не надано жодних доказів, які б підтверджували правомірність прийняття рішення щодо включення ФГ «Золотий Вік» до переліку ризикових підприємств.

Окрім того, відповідно до абзацу 4 Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків до протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п. 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

Будь-яких документів, які визначені абз. 4 Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків відповідачем суду не надано, а тому підстави, які слугували для прийняття оскаржуваного позивачем рішення, контролюючим органом не підтверджені.

Суд, також враховує висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладені у постанові 02 квітня 2019 року (справа №822/1878/18), що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Відтак, невиконання фіскальним органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

При цьому суд вважає, що оскаржуване рішення створює для позивача в майбутньому негативні наслідки у вигляду зупинення реєстрації податкових накладних, а тому порушує його права та інтереси .

З огляду на викладене суд дійшов висновку проте, що рішення комісії Головного управління ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, яке оформлено протоколом №22/06-30-07-03-22 від 01.02.2019 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи усі обставини справи, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, судовий збір, сплачений позивачем за подання даного позову, відповідно до фіскального чеку від 12.07.2019 у розмірі 3865,05 грн, підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250-251, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позов Фермерського господарства "Золотий Тік" (с. Високий Камінь, Коростишівський район, Житомирська область,12522. РНОКПП/) до Головного управління ДФС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир,10003. РНОКПП/) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яке оформлене протоколом №22/06-30-07-03-22 від 01.02.2019 про внесення ФГ «Золотий Тік» до переліку ризикових платників податку згідно з пп.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДФС у Житомирській області виключити ФГ «Золотий Тік» з бази ризикових платників АІС «Податковий блок» режим - «Журнал ризикових платників».

Стягнути з Головного управління ДФС у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Фермерського господарства "Золотий Тік" 3865 (три тисячі вісімсот шістдесят п`ять) грн 05 коп. витрат із сплати судового збору .

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складене: 13 листопада 2019 року

Головуюча суддя Єфіменко Ольга Володимирівна