Справа № 810/781/16
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/781/16
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

12 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменко В. В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Київської митниці ДФС на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2016 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бакарді-Мартіні Юкрейн» до Київської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Київської митниці ДФС на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2016.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019 відмовлено у відкритті апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга подана відповідачем лише 29.01.2019, після спливу двох з половиною років, тобто з порушенням строку, встановленого для її подання, поважність пропуску цього строку не доведена, оскільки подання апеляційної скарги у встановлений чинним законодавством строк залежало виключно від суб`єктивної волі заявника апеляційної скарги.

Постановою Верховного Суду від 12.09.2019 вищевказана ухвала суду скасована, а справа направлена до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

При цьому Верховний Суд зазначив, що передумовами за яких суд апеляційної інстанції може відразу постановити ухвалу про відмову у відкритті, як це передбачено в статті 299 КАС України, є: 1) апеляційна скарга подається прокурором, суб`єктом владних повноважень після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення; 2) суб`єкт владних повноважень у справі був повідомлений, про розгляд справи; 3) суб`єкт владних повноважень у справі був залучений до участі в справі.

Як встановлено Верховним Судом, про наявну справу відповідач був проінформований, з огляду на його письмові заперечення (а.с.31-47), клопотання про ознайомлення з матеріалами справи (а.с.109, 132) та безпосередньо його участь в судових засіданнях (а.с.110-111). При цьому, сам відповідач подав до суду першої інстанції клопотання про можливість розгляду справи у порядку письмового провадження.

Таким чином, Верховний Суд прийшов висновку, що дві із трьох умов, передбачених частиною другою статті 299 КАС України, мали місце задля можливості судом апеляційної інстанції постановити спірну в касаційному порядку ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Разом з тим перша умова, від якої залежить відлік річного строку, в належний спосіб не була встановлена, і не перевірена судом апеляційної інстанції.

Так, в постанові Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2016 не вказано про дату її складання.

Згідно інформації, що розміщена в Єдиному держаному реєстрі судових рішень, оскаржувана постанова надіслана судом 13.09.2019 та оприлюднення вказаної постанови суду першої інстанції відбулося 16.09.2019.

В матеріалах справи міститься розписка представника позивача про отримання рішення суду на руки 07.06.2018 року (а.с.151 т. 2 на звороті).

Згідно з супровідного листа від 29.12.2018 року копію постанови повторно направлено Київській митниці ДФС у зв`язку з відсутністю в матеріалах справи інформації про її вручення.

Статтею 129 Конституції України як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

Апелянт оскаржує постанову Київського окружного адміністративного суду яку прийнято в порядку письмового провадження 02.08.2016.

Згідно з ч. 2 ст. 186 КАС України (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваного рішення) апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Апеляційна скарга подана Київською митницею ДФС 29.01.2019, тобто, з пропуском строку на апеляційне оскарження постанови суду.

Пропуск строку на апеляційне оскарження постанови суду відповідач обґрунтовує тим, що копію повного тексту оскаржуваної постанови отримано ним засобами поштового зв`язку 10.01.2019. Вказує, що оскільки у день складення повного рішення суду воно не було вручено митниці, а було направлено лише 29.12.2018, то строк на апеляційне оскарження цього рішення має обчислюватись з дати його отримання, так як лише з цієї дати воно стало їй відоме.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Дотримання вимог встановлених процесуальним законодавством є складовою частиною належного здійснення правосуддя.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 ч. 5 цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Як зазначалося, 02.08.2016 Київським окружним адміністративним судом прийнято постанову в порядку письмового провадження, однак, вказана постанова не містить інформації щодо дати виготовлення повного тексту судового рішення.

Київська митниця ДФС була залучена до участі в розгляді даної справи та повідомлена належним чином про її розгляд.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин. При цьому суд може встановити наявність таких перешкод за умови подання відповідних доказів особою, яка пропустила процесуальний строк та подала клопотання про його поновлення.

Подаючи апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, апелянт вказує на те, що копію оскаржуваної постанови ним отримано лише 10.01.2019 року.

Проте, суд бере до уваги те, що апелянтом не подано жодних належних та достовірних доказів про те, що протягом більше двох років він цікавився рухом справи та її результатом, зокрема направляв звернення до суду щодо прийнятого у справі рішення.

Для цього апелянт як особа, що бере участь у розгляді справи в якості відповідача, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством щоб бути обізнаним з результатом розгляду справи.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі № 815/91/18.

Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Суд наголошує, що відповідач зобов`язаний був демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби для отримання інформації щодо руху справи та прийнятого рішення.

Крім того, в матеріалах спраив є розписка про отримання іншою стороною рішення суду 07.06.2018 року, отже, у червні 2018 році повний текст оскаржуваного рішення був отриманий позивачем. Тобто, і відповідач з вкзаного періоду мав можливість отримати текст оскаржуваного рішення.

Доказів наявності непереборних обставин, які б перешкоджали апеляційному оскарженню судового рішення матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене, суд вважає, що зазначені суб`єктом владних повноважень обставини не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Таким чином, суд не вбачає підстав для визнання наведених обставин пропуску строку апеляційного оскарження поважними, так як скаржником не надано жодних доказів на підтвердження неможливості подання апеляційної скарги в межах встановленого КАС України строку на апеляційне оскарження.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання суду апеляційної інстанції обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказавши інші поважні причини його пропуску з відповідними доказами.

Окрім того, суд враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути вказані недоліки та надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, у випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду з апеляційною скаргою у строк, визначений законом.

Крім того, пунктом 1 ч. 5 ст. 296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши апеляційну скаргу, встановлено, що апелянтом не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень ст. 296 КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (станом на час подання позову) за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Враховуючи що позивач оскаржує рішення про коригування митної вартості товару, відповідно ціна позову складає суму, на яку збільшено вартість товару 125 664,24? (740928,24 грн-615264,00 грн), позивач повинен сплатити судовий збір при поданні позову до суду в розмірі 1884,96 грн.

Згідно з п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (на час подання апеляційної скарги) ставка судового збору встановлюється в таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, апелянт повинен сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду в розмірі 2827,44 грн. (1884,96 грн *150%), виходячи з розміру судового збору, який повинен був сплатити позивач при поданні позову до суду.

Реквізити для сплати судового збору за подачу апеляційних скарг:

Отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897.

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA6081055.

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання суду апеляційної інстанції: оригіналу документа про сплату судового збору за вказаними вище реквізитами чи інші підтверджуючі документи.

Враховуючи повернення судом апеляційної інстанції ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2019 оригіналу апеляційної скарги з доданими документами та копіями для учасників процесу, необхідно надати суду копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи на виконання п. 2 ч. 5 ст. 296 КАС України.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 325, 328 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Київської митниці ДФС на постанову Київського окружного адміністративного суду від 02.08.2016 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бакарді-Мартіні Юкрейн» до Київської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Повідомити апелянта, що у разі не усунення недоліків до строку встановленого судом, апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Кузьменко