Справа № 140/2514/19
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року ЛуцькСправа № 140/2514/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Денисюка Р.С.,

при секретарі судового засідання Ткачук І.І.,

за участю представника позивача Якименко ОСОБА_1 С.,

представника відповідача Гальчика С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ХАН-Електробау Україна до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ХАН-Електробау Україна (далі ТзОВ ХАН-Електробау Україна, позивач) звернулося з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області (далі Відділ ДАБК Виконавчого комітету Нововолинської міської ради, відповідач) про визнання дій протиправними щодо проведення планової перевірки, видання приписів від 26.07.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складення протоколів від 26.07.2019 та постанов від 31.07.2019 № 10/46/18-14, № 9/45/18-14, № 8/44/18-14 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019 № 8/44/18-14, № 9/45/18-14 та № 10/46/18-14.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без проведення засідання та виклику сторін відповідно до приписів статей 12, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) (а.с. 1).

Ухвалою суду від 27.09.2019 (а.с. 157) задоволено клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін, судове засідання призначено на 11:30 год. 10.10.2019.

10.10.2019 в судовому засіданні оголошено перерву у розгляді справи до 15:00 год. 22.10.2019 (а.с. 175-176).

22.10.2019 з ініціативи суду оголошена перерва у розгляді справи до 12:00 год. 05.11.2019 (а.с. 188).

Позовні вимоги, обґрунтовані тим, що позивач з 2015року здійснює реконструкцію головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вулиці Шахтарській, 39-А в місті Нововолинську. 17.06.2015 Управлінням ДАБІ у Волинській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт. Будівельні роботи виконувалися підрядниками на підставі укладених договорів.

Проектна документація розроблена ТОВ «Технолекс Інжиніринг» в 2015році, про що вказано в декларації та протоколі про адміністративне правопорушення від 26.07.2019. Відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_2 . Авторський нагляд здійснюється відповідно до договору із замовником, про що зазначено в протоколі відповідача. У відповідності до визначення, передбаченого Порядком розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, генеральний проектувальник - проектувальник, який за згодою замовника залучає до виконання робіт третіх осіб.

Позивач забезпечив здійснення авторського нагляду на об`єкті. Відповідальність замовника настає за умови незабезпечення здійснення авторського нагляду.

Пункт 5 частини другої статті Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає відповідальність незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством. Технічний нагляд позивач на підприємстві забезпечив. Між позивачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 було укладено договір, у відповідності до якого ОСОБА_3 взяв на себе зобов`язання надавати послуги з управління проектами та технічного нагляду за об`єктом у реалізації будівельних проектів. Договір набрав чинності в березні 2015 року, а закінчення терміну дії договору визначено термін підписання акту готовності об`єкта до експлуатації. Таким чином, позивач не порушив, визначених в постанові та протоколі норм чинного законодавства.

Разом з тим зазначає, що пункт 4 частини другої статті 2 Закону «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачає відповідальність за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2). Закінчений будівництвом об`єкт не експлуатується. В акті та протоколах не зазначено, на підставі чого відповідач зробив висновки про експлуатацію об`єкту. На даний час виконані роботи з реконструкції, але потребує певного часу збір документів, необхідних для повідомлення про готовність об`єкта та введення його в експлуатацію.

Позивач зазначає, що відповідач при прийнятті постанов не діяв на підставі та у спосіб передбачений діючим законодавством, оскільки допустив формалізм при вирішенні питання про притягнення позивача до відповідальності за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, що потягло за собою прийняття необґрунтованого рішення про накладення штрафів.

З врахуванням наведеного просить позов задовольнити.

Відповідач у відзиві на позов (а.с. 116-123) позовні вимоги заперечив та зазначив, що позивачем фактично не було забезпечено здійснення авторського, технічного нагляду на об`єкті будівництва здійснення яких є обов`язковим згідно з вимогами законодавства. При цьому, експлуатувався об`єкт, який не введено в експлуатацію у встановленому законом порядку.

В зв`язку з чим, оскаржуваними постановами від 31.07.2019 позивача визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», пунктом 5 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та пунктом 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Вважає, що оскаржувані постанови прийняті з дотримання вимог чинного законодавства, із з`ясуванням та встановленням всіх обставин.

При цьому, звертає увагу і на те, що ніяких порушень при розгляді справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесенні постанов про накладення штрафу допущено не було.

Позивач у відповіді на відзив не погодився із аргументами відповідача, викладеними у відзиві та просив позов задовольнити повністю (а.с. 162-164).

Відповідач у запереченні на відповідь на відзив (а.с. 171-173) не погодився та зазначив, що виконання функцій у сфері містобудівної діяльності здійснюється відділом ДАБК Нововолинської міської ради на підставі переданих повноважень від Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Просив в задоволенні позову відмовити повністю.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, з підстав, викладених в позовній заяві, просила позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги заперечив, з підстав, викладених у відзиві но позовну заяву, просив в задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши матеріали справи, а також пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 25.02.2015 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» видано містобудівні умови та обмеження на об`єкт будівництва «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, 1-а черга будівництва» (а.с. 105-106).

02.03.2015 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» (замовник) укладено договір № 2/2-15 із ТОВ «Технолекс Інжиніринг» (виконавець), згідно з яким виконавець бере на себе виконання інжинірингових робіт, а саме: здійснення авторського нагляду за будівництвом об`єкту протягом 12 місяців з квітня 2015 року по березень 2016 року (а.с. 129).

ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» (замовник) з СПД ОСОБА_3 (виконавець) укладено договір про надання послуг № 11/03/2015 від 11.03.2015. відповідно до умов якого замовник доручає, а виконавець приймає н себе зобов`язання до надання послуг на здійснення технічного нагляду за виконанням робіт з будівництва «Реконструкція та нове будівництво виробничого комплексу», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Нововолинськ, вул. Шахтарська, 39-А (а.с. 56-57).

Наказом від 11.03.2015 № 50 «Про призначення спеціаліста з технічного нагляду» у зв`язку з початком будівельних робіт по проекту «Реконструкція та нове будівництво виробничого комплексу», розташованого за адресою: м. Нововолинськ, вул. Шахтарська, 39-А призначено ОСОБА_3 виконуючим функції технічного нагляду на об`єкті будівництва (а.с. 54).

Розпорядженням № 103-ра від 27.11.2018 року затверджено Річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради на 2019 рік та розміщено на офіційному веб-сайті Нововолинської міської ради Волинської області (а.с. 125-128).

Пунктом 4 вказаного Річного плану визначено, що з 15.07.2019 буде проведено планову перевірку ТзОВ «ХАН-Електробау Україна», , об`єкт «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А АДРЕСА_2 , 1-а черга будівництва», предмет здійснення заходу державного нагляду (контролю) - дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, строк здійснення заходу - 10 днів.

На офіційному веб-сайті Нововолинської міської ради Волинської області оприлюднено відомості про здійснення заходу державного нагляду (контролю).

27.06.2019 вих. № 18-14/36 Відділом ДАБК Виконавчого комітету Нововолинської міської ради надіслано ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» повідомлення про проведення планового заходу, яким повідомлено, що в період з 15.07.2019 по 26.07.2019 буде проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на АДРЕСА_3 . Шахтарській, 39-А АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 черга будівництва» за адресою: Волинська АДРЕСА_5 ., м. АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 . Шахтарська, 39а та висловлено прохання під час здійснення планового заходу забезпечити присутність керівника або уповноваженої особи суб`єкта містобудування (а.с. 99).

15.07.2019 Відділом ДАБК Виконавчого комітету Нововолинської міської ради видано направлення для проведення планового заходу № 14 на об`єкт «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у АДРЕСА_2 , 1-а черга будівництва», що знаходиться за адресою: Волинська обл., м. Нововолинськ, вул. Шахтарська, 39а щодо дотримання суб`єктом містобудування ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі розпорядження міського голови від 27.11.2018 № 103-ра та річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік (а.с. 100).

В період з 15 по 26 липня 2019 року було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у присутності директора ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» ОСОБА_4 , про що складено акт від 26.07.2019 № 14 (а.с. 31-39), в якому зафіксовано наявність виявлених порушень, зокрема: статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури»: 1) авторський нагляд здійснюється відповідно до договору із замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутній журнал авторського нагляду, відсутня інформація про відвідування об`єкта архітектури представниками авторського нагляду згідно з планом-графіком; загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, на яку покладається здійснення авторського нагляду; 2) відсутня інформація про те, що особа, що здійснює технічний нагляд проводить перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів (відсутні відмітки в загальному журналі робіт, відсутні підписи в актах про закриття прихованих робіт); загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, що здійснює технічний нагляд; частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 12 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, а саме: на даний час закінчений будівництвом об`єкт експлуатується без прийняття в експлуатацію.

Акт підписано керівником без надання пояснень та примірник акту йому вручено.

На підставі акту перевірки, 26.07.2019 винесено припис про усунення порушення вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 26.08.2019. Про виконання припису зобов`язано повідомити до 26.08.2019 (а.с.42-43).

26.07.2019 винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою негайно зупинити подальше виконання будівельних робіт з реконструкції головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, з метою отримання даного припису до усунення виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності. Даний припис підлягає до виконання з 26.07.2019. Про виконання припису зобов`язано повідомити до 29.07.2019 (а.с.40-41).

Також щодо виявлених порушень у сфері містобудівної діяльності відносно ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» 26.07.2019 складено три протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за яке передбачена відповідальність пунктом 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», пунктом 5 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 31.07.2019 о 11:00 год. (а.с. 44-49).

Примірники акту перевірки, приписів та протоколів від 26.07.2019 підписані директором товариства ОСОБА_4 та йому вручені, про що свідчить його власноручний підпис на відповідних розписках.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019 № 10/46/18-14 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в розмірі 742590,00 грн. (а.с. 74-75); від 31.07.2019 № 9/45/18-14 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в розмірі 80280,00 грн. (а.с. 78-79); від 31.07.2019 № 8/44/18-14 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в розмірі 100350,00 грн. (а.с. 80-81).

Позивач, не погодившись з винесеними постановами про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржив їх до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно з частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частин другої, третьої статті 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю. Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Як вбачається із матеріалів справи підставою для проведення планової перевірки було включення підприємства позивача в Річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) відділу державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради на 2019 рік, який було затверджено розпорядженням №103-ра від 27.11.2018 та розміщено на офіційному веб-сайті Нововолинської міської ради Волинської області.

Перед початком проведення перевірки позивача було повідомлено про проведення планового заходу повідомленням від 27.06.2019, яке вручено позивачу 02.07.2019 (а.с. 99, 99 зворот), видано відповідне направлення на проведення планової перевірки з 15.07.2019 по 26.07.2019 (а.с. 100).

Позивачем було допущено представника ДАБК до перевірки.

Перевірка була проведена в присутності директора ТзОВ «Хан-Електробау Україна», який підписав акт перевірки без будь-яких пояснень або заперечень та один його примірник отримав, про що свідчить його підпис в акті перевірки (а.с. 31-39). Будь-яких зауважень щодо акту перевірки від позивача на адресу Відділу ДАБК Нововолинської міської ради не надходило.

Відтак, враховуючи вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та норми Порядку № 553 у відповідача були правові підстави для проведення планової перевірки ТзОВ «Хан-Електробау Україна», а відтак дії по її проведенню є правомірними.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що із акту перевірки є незрозумілим, яка проводилася перевірка - планова чи позапланова, оскільки в акті чітко зазначено, який вид перевірки проводився. Позивачу перед її проведенням направлено повідомлення та вручено відповідне направлення, де також зазначено вид перевірки.

При цьому суд зазначає, що форма акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 15.05.2012 № 240 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 1від 20.12.2018 № 361) та є єдиною для всіх органів ДАБІ, ДАБК.

Також не може бути взято до уваги судом твердження позивача про те, що вказаний захід було проведено із порушенням статті 5, частини четвертої статті 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю), оскільки не було оприлюднено дані про проведення перевірки на сайті ДАБІ України та сайті відповідача, а відтак проведення таких перевірок не допускається, враховуючи наступне.

У даному випадку перевірка проводилась не органами ДАБІ України, а Відділом ДАБК Нововолинської міської ради, який нею створюється і є виконавчим органом даної ради.

Згідно з пунктом 1.3. Положення про Відділ ДАБК Нововолинської міської ради він є підзвітним і підконтрольним міській раді, підпорядкований виконавчому комітету, міському голові.

Пунктом 1.4. даного Положення визначено, що відділ з питань здійснення повноважень передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» є підконтрольним Держархбудінспекції України.

Згідно з пунктом 3.4 відділ здійснює державно-архітектурний контроль у межах населених пунктів на які поширюється компетенція Нововолинської міської ради.

Аналізуючи зазначене суд вважає, що розміщення на офіційному сайті Нововолинської ради, враховуючи структуру відповідача та його компетенцію, повідомлення про проведення планових заходів на 2019 рік в листопаді 2018 року є достатнім та таким, що відповідає вимогам статей 5, 8 даного Закону.

Обов`язку розміщувати план заходів на сайті ДАБІ України у відповідача, на думку суду, не має.

Частинами четвертою, п`ятою статті 2 Закону України Заходи контролю здійснюються органами визначено, що Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Підстави функціонування та дії інтегрованої автоматизована система державного нагляду (контролю) визначені статтею 4-1 даного Закону .

Тобто, із зазначених вище норм вбачається, які саме норми цього Закону повинні дотриматися органи ДАБК під час проведення перевірки, до яких обов`язкове дотримання вимог статті 4-1 даного Закону, а саме розміщення інформації в інтегрованій картці не входить.

Відсутність такого повідомлення в інтегрованій системі не свідчить про незаконність проведеної перевірки.

Як зазначено вище, відповідачем за результатами проведеної планової перевірки зафіксовано ряд порушень вимог законодавства в сфері містобудування, допущених позивачем, а саме: назва об`єкта в містобудівних умовах та обмеженнях не відповідає назві об`єкта в завданні на проектування; завдання на проектування не затверджено замовником та не погоджено проектувальником (відсутня печатка); склад техніко-економічних показників об`єкту не відповідає додатку Л до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво; завдання на розробку матеріалів ОВНС не затверджено замовником, відсутні дати погодження та затвердження завдання; заява про наміри не підписана замовником та не погоджена в органі місцевого самоврядування; авторський нагляд здійснюється відповідно до договору замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутній журнал авторського нагляду, відсутня інформація про відвідування об`єкта архітектури представниками авторського нагляду згідно з планом-графіком; загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутня інформація про те. шо особа, що здійснює технічний нагляд проводить перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів ( відсутні відмітки в загальному журналі робіт, відсутні підписи в актах про закриття прихованих робіт); загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, що здійснює технічний нагляд; в матеріалах наданих для проведення перевірки відсутня інформація, що генпідрядник (підрядник) має ліцензію з відповідним переліком видів робіт.

Також зафіксовано, що виконавча документація за результатом виконаних будівельних робіт оформлена неналежним чином та не у повному обсязі: загальні журнали робіт не підписані головним інженером проекту та особою, що здійснює технічний нагляд. Деякі загальні журнали робіт не відповідають додатку А ДБН; оформлені не всі спеціальні журнали з окремих видів робіт (наявні журнали не підписані головним інженером проекту та особою, хто здійснює технічний нагляд); відсутній журнал вхідного контролю; відсутній журнал авторського нагляду; не підписані акти про закриття прихованих робіт представником проектної організації та представником технічного нагляду; відсутні акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій; відсутні накази про призначення відповідальних осіб; на об`єкті будівництва неналежний контроль якості виконання будівельних робіт та їх результатів; на даний час закінчений будівництвом об`єкт не прийнято в експлуатацію.

Вказане є порушенням статей 26, 29, 31, частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», статті 7 «Про ліцензування видів господарської діяльності», пункту 12 Постанови КМУ від 13.04.2011 № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури»; Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 16.05.2011 № 45; ЛБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд»; ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Дані порушення зафіксовані актом перевірки від 26.07.2019, який підписано директором товариства без будь-яких зауважень.

Суд також звертає увагу на те, що в процесі розгляду справ про порушення в сфері містобудівної діяльності, позивач мав право подати відповідні документи на спростування виявлених порушень, чого ним зроблено не було.

Не подано належних і допустимих доказів на підтвердження ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» своєї позиції і в ході судового розгляду справи.

В процесі розгляду справи відповідачем до відзиву надано відповідні копії документів, які були предметом перевірки та які підтверджують викладені в акті порушення (а.с.129-153).

Пунктами 16-22 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Тому, з врахуванням висновків акту перевірки та із дотриманням вимог статті 41 Закону № 3038-VI, Порядку № 553 відповідачем правомірно винесено приписи від 26.07.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства в сфері містобудування та про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів, яким вимагається зупинити вказане будівництво з 26.07.2019 та усунути порушення вимог законодавства до 26.08.2019 та повідомити про їх виконання Відділ ДАБК Виконавчого комітету Нововолинської міської ради.

Оскільки перевірка відповідачем проведена законно, то виходячи із норм вищевказаних нормативних актів, за наслідками проведеної перевірки, посадові особи ДАБК складають відповідний акт перевірки в якому фіксують виявлені порушення.

У разі виявлення порушень вимог законодавства в сфері містобудування органи державного контролю наділені правом на складання відповідних протоколів про правопорушення в сфері містобудівної діяльності та за наслідками розгляду відповідних протоколів виносять постанови про притягнення винних осіб до відповідальності, що мало місце в даному випадку.

На думку суду, відповідач належними та допустимими доказами довів правомірність своїх дій щодо проведення планової перевірки та складання за її наслідками відповідних документів: акту перевірки, протоколів про правопорушення в сфері містобудування, винесення приписів, та за наслідками розгляду справи - постанов про накладення штрафів в сфері містобудівної діяльності.

Суд вважає, що не підлягають до задоволення вимоги позивача про скасування постанов про накладення штрафів за порушення у сфері містобудування від 31.07.2019 8/46/18-14; № 9/46/18-14; № 10/46/18-14, враховуючи наступне.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Статтею 2 зазначеного Закону визначено види відповідальності, яку несуть суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи.

Згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність в сфері містобудування» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначено Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 (далі Порядок № 903).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 903, авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 903 генеральний проектувальник: залучає у разі необхідності для здійснення авторського нагляду субпідрядні проектні організації, які брали участь у розробленні окремих розділів проектної документації об`єкта архітектури; здійснює відповідно до договору про розроблення проекту об`єкта архітектури авторський нагляд за підготовкою робочої документації або окремих її розділів у тому разі, коли така документація розробляється іншим суб`єктом архітектурної діяльності; утворює групу авторського нагляду з числа розробників проекту або уповноважених осіб, на яку покладається здійснення авторського нагляду. До здійснення авторського нагляду за виконанням окремих видів будівельних робіт можуть залучатися представники проектних організацій, які не брали участі у проектуванні. Склад групи авторського нагляду затверджується генеральним проектувальником на весь період будівництва. Інформація про склад зазначеної групи надсилається замовнику.

Пунктом 5 Порядку № 903 визначено, що особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

Крім того, згідно з ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» під час будівництва здійснюється державний та виробничий контроль, авторський та технічний нагляд.

Виробничий контроль якості виконання будівельних робіт включає:а) вхідний контроль проектної документації; б) вхідний контроль конструкцій, виробів, матеріалів та устаткування; в) операційний контроль будівельних процесів; г) приймальний контроль будівельних робіт та їх результатів.

Результати операційного контролю заносяться до загального журналу робіт

Під час приймального контролю проводиться перевірка якості відповідальних конструкцій та закінчених будівельних робіт, в тому числі прихованих. Приймання прихованих робіт здійснюється безпосередньо перед виконанням наступних робіт, які їх закривають, про що складається акт за формою, наведеною у додатку В.

В усіх випадках забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт та відповідальних конструкцій.

Приймальний контроль здійснюється за участю представників будівельної організації, технічного нагляду замовника та авторського нагляду (у випадках, передбачених договором про авторський нагляд).

Результати приймального контролю фіксуються в загальному журналі робіт, в актах на закриття прихованих робіт, актах проміжного прийняття відповідальних конструкцій та інших документах-за наявності вимог нормативних документів на конкретні види будівельних робіт.

Тобто, виходячи із норм вищевказаних нормативних актів замовник на протязі всього будівництва повинен забезпечити технічний і авторський нагляд.

Вказаний авторський та технічний нагляд повинен бути не формальний, виходячи із наведених норм, повинен включати в себе цілий комплекс заходів, які мають бути дотримані під час будівництва.

Підтвердженням фактичного здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва, можуть бути саме відповідні відомості, внесені до відповідних журналів та актів, чого в даному випадку позивачем забезпечено не було.

Як встановлено в судовому засіданні, підставами для винесення постанов 31.07.2019 8/46/18-14; № 9/46/18-14 стало те, що авторський нагляд здійснюється відповідно до договору замовником, але відсутній наказ генерального проектувальника на призначення особи, на яку покладається здійснення авторського нагляду; відсутній журнал авторського нагляду, відсутня інформація про відвідування об`єкта архітектури представниками авторського нагляду згідно з планом-графіком; загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, на яку покладається здійснення авторського нагляду; ; відсутня інформація про те. шо особа, що здійснює технічний нагляд проводить перевірку відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів (відсутні відмітки в загальному журналі робіт, відсутні підписи в актах про закриття прихованих робіт); загальні журнали робіт та акти про закриття прихованих робіт не підписані особою, що здійснює технічний нагляд що є порушенням ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Вказані порушення зафіксовані в акті перевірки.

Суд, враховуючи вищевикладене, погоджується із висновками відповідача про те, що позивачем за наявності виявлених порушень не забезпечено належного авторського та технічного нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, 1-а черга будівництва», чим порушено вимоги статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Постанови КМУ від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», а відтак у відповідача були законні підстави для винесення зазначених постанов та накладення штрафів на позивача в сфері містобудування згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність в сфері містобудування».

Суд не приймає до уваги твердження позивача та його представника про те, що ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» було забезпечено відповідний авторський та технічний нагляд на будівництві, оскільки були укладені відповідні договори, враховуючи наступне.

Як вже зазначалося судом, здійснення авторського та технічного нагляду - це цілий комплекс заходів при дотриманні яких можна констатувати, що він на будівництві був дотриманий.

В даному випадку, факт укладення відповідних договорів за наявності виявлених порушень вимог чинного законодавства при здійсненні авторського та технічного нагляду не дає суду підстав вважати, що такий нагляд позивачем на даному об`єкті було дотримано.

Інші докази, наявні в матеріалах справи, не підтверджують твердження позивача про зазначені обставини, а навпаки їх спростовують.

Більше-того, будівництво тривало певний проміжок часу і в позивача були відповідні можливості для усунення порушень законодавства в сфері містобудування, однак він вказаного не зробив.

Пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (далі - об`єкти) визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011№ 461 (далі Порядок № 461).

Пунктами 11, 12 Порядку 461 визначено, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката. Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як слідує з матеріалів справи, постановою 31.07.2019 № 10/46/18-14 ТзОВ «ХАН-Електробау Україна» визнано винним саме за експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту, не прийнятого в експлуатацію.

Вказана обставина була зафіксована в акті перевірки, яка відбувалась в присутності директора товариства і жодного зауваження з приводу цього ним висловлено не було, ні під час його підписання, ні під час розгляду справи про правопорушення в сфері містобудування.

З матеріалів справи вбачається, що об`єкт будівництва позивачем експлуатується, оскільки в будівлях працюють люди та встановлене обладнання, що підтверджується фотофіксацією. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання.

Об`єкт будівництва в експлуатацію в установленому законом порядку не введений, документів про введення об`єкта в експлуатацію ні в ході проведення перевірки, ні в ході судового розгляду справи, позивачем не надано, у зв`язку з чим, на думку суду, експлуатація цього об`єкта позивачем є неправомірною.

З урахуванням вказаних обставин та вимог чинного законодавства, встановлення факту вчиненого позивачем порушення щодо експлуатації об`єкта будівництва, який не введено в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, суд приходить до висновку, що позивача правомірно притягнуто до відповідальності на підставі пункту 4 частини другої статті 2 Закону № 208/94-ВР.

Будь-яких доказів на спростування зазначеної обставини позивачем в судовому засіданні не представлено.

Заперечення вказаної обставини позивачем під час судового розгляду суд розцінює як намагання уникнути покладеної на нього відповідальності згідно з оскаржуваною постановою.

Щодо твердження позивача про те, що відповідачем пропущено строк, встановлений статтею 250 Господарського кодексу України щодо застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення в сфері містобудування, то суд зазначає наступне.

Згідно з приписами статті 250 ГК України відповідні санкції можуть бути застосовані до суб`єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніш як через один рік з дня порушення цим суб`єктом встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Частиною одинадцятою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що штраф може бути накладено на суб`єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше як через три роки з дня його вчинення.

В даному випадку повинна застосовуватись норма не статі 250 ГК України, а спеціальна норма Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», яка встановлює спеціальні строки притягнення винних осіб до відповідальності за порушення в сфері містобудування, та становить три роки. Тобто, саме ця норма законодавства повинна бути застосована в даному випадку.

Судом встановлено, що Реконструкція головного виробничого корпусу, нове будівництво виробничо-складської будівлі (Блок А) та виробничого цеху (Блок Б) виробничого комплексу по електроскладанню на вул. Шахтарській, 39-А у м. Нововолинську, 1-а проводилась з 17.06.2015, про що свідчить відповідна декларація про початок будівельних робіт (а.с.50-53) та тривала до 2017 року. На даний час об`єкт не введено в експлуатацію, оскільки відсутня декларація про готовність об`єкта до експлуатації.

Як вже зазначалося вище, забезпечення авторського та технічного нагляду повинно бути забезпечено замовником на всій стадії будівництва.

Тому, з врахуванням викладеного суд вважає, що відповідачем в межах строків визначених частиною одинадцятою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штрафи на позивача за порушення в сфері містобудування.

Також суд не може взяти до уваги твердження позивача про те, що відділ ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради не є органом архітектурно-будівельного контролю, враховуючи наступне.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частиною третьою статті 6 даного Закону визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15.08.2015 № 671 затверджено Примірне Положення про органи державно архітектурно будівельного контролю (далі - Положення № 671).

Пунктом 1 Положення № 671 встановлено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю утворюється як структурний підрозділ Київської та Севастопольської міськдержадміністрації та як виконавчий орган сільської, селищної, міської ради (далі - орган Держархбудконтролю).

Орган Держархбудконтролю з питань здійснення повноважень, передбачених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" є підконтрольним Держархбудінспекції.

Пунктами 2, 3 даного Положення визначено, що орган Держархбудконтролю у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Мінрегіону та Держархбудінспекції, розпорядженнями голів Київської та Севастопольської міськдержадміністрацій, рішеннями органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Основним завданням органу Держархбудконтролю є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

На виконання даної норми Нововолинською міською радою затверджено і відповідне положення про відділ ДАБК Виконавчого комітету Нововолинської міської ради.

Тому з врахуванням зазначеного відповідач є органом архітектурно будівельного контролю та наділений відповідними повноваженнями на проведення перевірок та винесення відповідних документів за наслідками її проведення та накладення штрафів за порушення в сфері містобудування.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, відповідач в даній справі довів правомірність своїх дій та винесення оскаржуваних постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243 ч.3, 245, 246, 295, 297, підпункту 15.5 пункту І розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю ХАН-Електробау Україна до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Нововолинської міської ради Волинської області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення

Суддя Р.С. Денисюк

Повний текст рішення складено 11 листопада 2019 року.