Справа № 340/503/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 340/503/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Притула К.М.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Кіровоградській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове Рішення № від 27.11.2018 р. Кропивницького управління ГУ ДФС у Кіровоградській області, яке розташовано за адресою: м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким застосовано штраф у розмірі 491,44 грн. та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року адміністративний позов задоволено.

Визнати протиправним та скасувати податкове Рішення № від 27.11.2018 Кропивницького управління ГУ ДФС у Кіровоградській області, яке розташовано за адресою: м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким застосовано штраф у розмірі 491,44 грн. та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що сплату єдиного внеску було здійснено 19.10.2018 відповідно до квитанції №50 у філії Ощадбанку на суму 2457,18грн., в той же час позивач не зазначає по те, що платіж здійснено у післяопераційний час, а саме після 16:00год.

Відповідно до статті 8 ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05.04.2011 №2346-Ш, банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в

розрахунковому документі, який надійшов протягом Операційного часу банку, в день його надходження.

У разі надходження розрахункового документу клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу, банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач вказує на безпідставність та необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

В обґрунтування відзиву посилається на те, що відповідно до розділу №IV «Нарахування, обчислення і сплата єдиного внеску», пункту 2 «Сплата єдиного внеску», підпункту 3: днем сплати єдиного внеску вважається, у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі.

Відповідно до квитанції №50, платіж у сумі 2481,75грн. позивачем було здійснено у філії Ощадбанку саме 19.10.2018 та призначенням платежу була сплата єдиного внеску за 3й квартал 2018 року, а тому порушень чинного законодавства з боку позивача не було.

У відповідності до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку Кіровоградської об`єднаної державної податкової інспекції Головного Управління ДФС у Кіровоградській області та є платником єдиного внеску. (а.с.10)

Рішенням посадових осіб податкового органу № від 27.11.2018 про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску, ОСОБА_1 нараховано штраф у розмірі 491,44 грн. за період з 20.10.2018 до 22.10.2018 та нарахована пеня у розмірі 7,37 грн. (а.с. 11)

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, позивачем подано до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області скаргу від 14.12.2018 та до Державної фіскальної служби України скаргу від 03.01.2019 (а.с. 13, 15).

Рішенням Головного управління ДФС у Кіровоградській області 20.12.2018 залишено без розгляду скаргу позивача. (а.с.14)

Рішенням Державної фіскальної служби України 30.01.2019 за результатами розгляду, скаргу ОСОБА_1 залишено без розгляду. (а.с. 17-18)

Згідно із пунктом 4 частини першої статті 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 р. № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI) платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

За приписами частини п`ятої статті 9 Закону № 2464-VI сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь).

Як передбачено пунктами 1, 2 частини десятої статті 9 Закону № 2464-VI, днем сплати єдиного внеску вважається: 1) у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів; 2) у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі.

Згідно із частинами одинадцятою, дванадцятою статті 9 Закону № 2464-VI у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом. Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Відповідно до пункту 2 частини одинадцятої статті 25 Закону № 2464-VI орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Як передбачено частиною десятою статті 25 Закону № 2464-VI, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Згідно із підпунктом 2 пункту 2 розділу VII Інструкції № 449 відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1 - 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум. За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум. При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції. Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів. При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.

Таким чином, платники ЄСВ повинні своєчасно сплачувати єдиний внесок на відповідні рахунки, при цьому, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) ЄСВ на платника накладається штраф, а на суму недоїмки нараховується пеня.

Судом встановлено, що відповідно до квитанції № 50, ОСОБА_1 здійснено платіж у сумі 2481,75 грн. у філії Ощадбанку 19.10.2018. (а.с.12)

Відповідно до призначення платежу - сплата єдиного внеску за 3-й квартал 2018 року.

Отже, позивач здійснив нарахування єдиного внеску у відповідності до чинного законодавства, а саме до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний соціальний внесок, що підтверджується долученою до матеріалів справи копією квитанції.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, на якого законом покладено тягар доведення обґрунтованості правомірності власних рішень в разі їх судового оскарження, не довів факту порушення позивачем порядку та строків сплати єдиного внеску.

Враховуючи встановлені обставини справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321,322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Кіровоградській області- залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з 06.11.2019 та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко