Справа № 640/11144/19
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/391
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

04 листопада 2019 року 12:53 № 640/11144/19

За позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції України у місті Києві

про поновлення на службі та відшкодування збитків

Суддя О.В.Головань

Секретар І . В. Галаган

Представники:

Від позивача: Чумаков О.О.

Від відповідача: Панченко Б.С.

Обставини справи:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Національної поліції України у місті Києві про:

визнання незаконним та скасування наказу №408 від 03.06.2019 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності;

поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора-чергового відділу моніторингу Головного управління Національної поліції у м. Києві;

стягнення з відповідача на користь позивача 10 000 грн. завданої моральної шкоди.

В судовому засіданні 04.11.2019 р. оголошено резолютивну частину рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, суд, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на службі у органах внутрішніх справ з 2014 р., в Національній поліції - з 07.11.2015 р., станом на 2019 р. обіймав посаду старшого лейтенанта інспектора-чергового відділу моніторингу Головного управління Національної поліції у м. Києві (Оболонське управління поліції).

На підставі наказу Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 17.05.2019 р. №749 створеною комісією проведено службове розслідування щодо з`ясування обставин, зазначених у рапорті начальника Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві полковника поліції Бикова В.В. щодо відсутності на місці служби 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та 05.05.2019 р. інспектора-чергового відділу моніторингу Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1, про що складено висновок, затверджений заступником начальника Головного управління Національної поліції України у м. Києві 03.06.2019 р.

Згідно з висновком службового розслідування встановлено наступне.

Відповідно до графіків чергування інспектор-черговий відділу моніторингу Головного управління Національної поліції у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_1 мав нести службу на добовому чергуванні як помічник чергового 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та 05.05.2019 р., проте, на службу у зазначені дні не заступив, пояснивши свою відсутність хворобою. Підтверджуючих документів про відсутність на службі з поважних причин керівництву Оболонського управління поліції не надав.

30.04.2019 р., 03.05.2019 р. та 06.05.2019 р. начальником чергової частини відділу моніторингу Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві капітаном поліції Чапкайлом Р.І. у присутності начальника відділу кадрового забезпечення Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві підполковника поліції Лагоди І.С., начальника відділу моніторингу Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві майора поліції Пуденка Р.О. та першого заступника начальника Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві полковника поліції Окушка А.В. складено акти про відсутність 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та 05.05.2019 р. ОСОБА_1 на службі.

Крім того, у рапорті начальника відділу моніторингу Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві майора поліції Пуденка Р.О . зазначено, що 14.05.2019 р. ним здійснено телефонний дзвінок на номер телефону, який належить ОСОБА_1 , і останній в ході розмові повідомив, що перебуває на лікарняному, діагноз та заклад, в якому лікується, вважає конфіденційною інформацією, пояснення згоден надати після виходу з лікарняного.

16.05.2019 р. знову складено акт про відсутність 15.05.2019 р. ОСОБА_1 на службі.

Під час службового розслідування здійснено запити та отримано відповіді від КНП "Консультативно-діагностичний центр" Оболонського району м. Києва, ПП "Клініка "Медіком" Оболонського району м. Києва, державної установи "ТМО МВС України по м. Києву" щодо факту звернення ОСОБА_1 до вказаних закладів охорони здоров`я за медичною допомогою у квітні-травні 2019 р., згідно з якими таких звернень не було.

У зв`язку з тривалою відсутністю на службі ОСОБА_1 17.05.2019 р. дисциплінарною комісією на його адресу (реєстрації та проживання) рекомендованим листом направлено виклики для надання пояснень щодо його відсутності. 27.05.2019 р. лист вручено особисто.

20.05.2019 р. складено акт про відсутність 18.05.2019 р. ОСОБА_1 на службі.

23.05.2019 р. складно акт про відмову ОСОБА_1 надати пояснення.

Згідно з висновками службового розслідування за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в невиході на службу без поважних причин 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та з 05.05.2019 р. по теперішній час, що призвело до порушення вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" та п. 8 ч. 3 ст. 1 р. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на інспектора чергового відділу моніторингу Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . визначено за необхідне накласти дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Згідно з наказом Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 03.06.2019 р. №408 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ." за вчинення вказаного дисциплінарного проступку до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції.

Копію вказаного наказу ОСОБА_1 . отримав під підпис 04.06.2019 р., після чого 20.06.2019 р. звернувся до суду.

Згідно з наказом Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 18.06.2019 р. №590 о/с "Щодо особового складу" відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції згідно з п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), ч. 1 ст. 77 - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . інспектора чергового відділу моніторингу Оболонського управління поліції 19.06.2019 р.

Позивач ОСОБА_1 - вважає незаконним та просить скасування наказ №408 від 03.06.2019 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності з таких підстав.

Позивач зазначає, що фактично він був відсутній на службі 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та 05.05.2019 р. у зв`язку з перебуванням на лікарняному (проходив лікування у хірурга-стоматолога), про що ним надано суду копію довідки від 05.05.2019 р. №6 Стоматологічної клініки "Дарлін".

Про відсутність на службі він заздалегідь повідомив свого керівника - начальника відділу моніторингу Оболонського управління поліції ГУНП у м. Києві - шляхом подачі відповідних рапортів, який надав усний дозвіл на його відсутність і поставив резолюцію на рапортах.

Свою відсутність на службі після 05.05.2019 р. позивач заперечує.

Також позивач зазначає, що нічого не знав про проведення службового розслідування, пояснень не надавав.

Фактичною підставою для звільнення називає неприязні стосунки з безпосереднім керівництвом.

Відповідач - Головне управління Національної поліції України у м. Києві - проти задоволення позовних вимог заперечив з таких підстав.

Відповідач зазначає, що оскаржуваний наказ прийнято після проведення службового розслідування, з передбачених законодавством підстав.

Відповідач звертає увагу на ту обставину, що п. 2.1, 2.2 наказу Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 12.04.2018 р. №516 "Про порядок лікування поліцейських" рекомендовано у випадку неможливості лікування у відомчому лікувально-профілактичному закладі невідкладно інформувати безпосередньо керівника, а після закінчення лікування впродовж доби після отримання довідок про тимчасову непрацездатність (листків непрацездатності) реєструвати їх у відділі у відповідному журналі.

Про вказаний порядок проходження лікування та підтвердження відповідних обставин повідомлено особовий склад поліції.

Натомість, позивачем не надано листків непрацездатності на підтвердження проходження лікування; датована 05.05.2019 р. довідка №6 Стоматологічної клініки "Дарлін" не була надана під час проведення службового розслідування, викладені у ній обставини не були предметом службового розслідування.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення присутніх учасників по справі, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають до задоволення з таких підстав.

Згідно з п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 р. №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з п. 6 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 1 р. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VIII, 3. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ст. 14, ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно з п. 2, 3, 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018р. №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 17 Порядку №893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

В даному випадку службове розслідування щодо позивача, призначене на підставі наказу Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 17.05.2019 р. №749, проведено з огляду на підставі рапортів про вчинення позивачем порушення (невихід на службу), тобто, з передбаченої ст. 14 Дисциплінарного статуту підстави; проведено у передбачений ст. 16 Дисциплінарного статуту місячний строк, за його наслідками складено висновок, затверджений заступником начальника Головного управління Національної поліції України у м. Києві 03.06.2019 р.

Згідно зі змістом висновку, а також пояснень сторін, позивач у службовому розслідуванні участі не приймав, у зв`язку з чим 23.05.2019 р. складно акт про відмову ОСОБА_1 надати пояснення.

З вказаного приводу суд зазначає, що відповідач, який стверджує про відсутність позивача на службі після 05.05.2019 р., скерував йому листа з проханням надати пояснення щодо відсутності на робочому місті 17.05.2019 р. за №2660/125/51/01-19, відправленого в той же день згідно наданої копії чека.

Той факт, що позивач фактично його отримав 27.05.2019 р., тоді як мав надати пояснення до 22.05.2019 р., не може бути підставою для висновку про позбавлення позивача права належним чином захистити свої інтереси, а саме.

З врахуванням поштового обігу відправлений 17.05.2019 р. по м. Києву лист міг бути отриманий позивачем за своїм місцем проживання до 22.05.2019 р., тоді як його отримання лише 27.05.2019 р., а не раніше, є відповідальністю самого позивача.

Суд зазначає, що службове розслідування завершене лише 03.06.2019 р., і починаючи з 27.05.2019 р., позивач мав можливість надати як пояснення, так і докази на свою користь дисциплінарній комісії, що ним зроблено не було, як і не пояснено в суді, в якої причини.

Під час розгляду справи позивачем не надано суду ні доказів, на пояснень, які б свідчили, що його участь у службовому розслідуванні могла б вплинути на його результати.

Зокрема, позивач не пояснив, чому ним не надано ні відповідачу, ні суду лікарняних листів (листів непрацездатності) на час підтвердженої ним відсутності на службі 29.04.2019 р., 02.05.2019 р. та 05.05.2019 р., а саме - чому Стоматологічна клініка "Дарлін", яка надала позивачу довідку довільної форми від 05.05.2019 р. №6 про знаходження його на лікуванні, не оформила лікарняні листи за встановленою формою згідно з Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України

від 13.11.2001р. №455.

При цьому, суд не заперечує право позивача або будь-якого іншого поліцейського, проходити лікування у будь-якому лікарняному закладі незалежно від внутрішніх рекомендацій, проте, це не позбавляє обов`язку належним чином документувати свою відсутність на службі по причині хвороби.

Оскільки позивачем і під час судового розгляду справи листків непрацездатності за вказані дати не надано, у суду відсутні підстави ставити під сумнів висновки службового розслідування в цій частині.

Щодо відсутності позивача на службі після 05.05.2019 р. суд зазначає наступне.

Вказана обставина задокументована відповідними актами про відсутність на службі 15.05.2019 р. та 18.05.2019 р., а також відображено у висновку службового розслідування.

Присутній у судовому засіданні позивач вказану обставину заперечив, проте, не надав пояснень, яким чином можливо вказане твердження спростувати.

Зокрема, судом не з`ясовано осіб, які б могли надати свідчення щодо перебування позивача на службі, будь-яку іншу інформацію, а саме - чи зв`язувався позивач по службових питаннях засобами зв`язку з іншими поліцейськими, що можна було б перевірити, чи складав якісь документи, тощо.

Між тим, одного твердження позивача про його перебування на службі за відсутності підтвердження вказаної обставини будь-якими іншими засобами доказування не може бути визнано достатнім для його встановлення.

Щодо посилання позивача на неприязні відносини зі своїм безпосереднім керівництвом, то вказане твердження також є голослівним.

Крім того, у випадку наявності неприязних відносин позивач мав би з посиленою прискіпливістю ставитися до документування своєї відсутності на службі, якщо вона мала місце, розуміючи наявність формальних підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

З врахуванням викладеного надані суду матеріали службового розслідування містять належні докази щодо встановлення у діях позивача дисциплінарного проступку, яким є відсутність на службі без поважних причин.

Згідно ч. 3, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

В даному випадку позивач не посилається на застосування до нього непропорційно тяжкого дисциплінарного стягнення, тоді як заперечує факт вчинення ним дисциплінарного проступку, тому у суду немає підстав для оцінки пропорційності застосованого стягнення.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

В даному випадку строки накладення дисциплінарного стягнення дотримано.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку позивачем на підтвердження своїх пояснень щодо фактичних обставин його присутності та відсутності на службі у період з 29.04.2019 р. по час звільнення не надано жодних доказів, а також не повідомлено про їх наявність для їх витребування судом, тоді як відповідач підтвердив правомірність оскаржуваного рішення належними засобами доказування.

Згідно з ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З врахуванням викладеного у суду відсутні підстави для висновку про порушення відповідачем вказаних вимог під час проведення службового розслідування та винесення оскаржуваного наказу.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог відмовити.

2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

3. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 11.11.19 р.