Справа № 260/998/19
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2019 року м. Ужгород№ 260/998/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Плеханова З.Б. розглянувши в спрощеному письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ізянської сільської ради про визнання дій протиправними і зобовязання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Ізянська сільська рада визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, якою просить :

Визнати протиправним не прийняття рішення 31 сесією 7 скликання від 29 березня 2019 року Ізянської сільської ради в частині неприйняття рішення щодо звернення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , у наданні дозволу на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 земельної ділянки площею 0,1835 га (кадастровий номер - :02:008:0012) в АДРЕСА_2 для зміни цільового призначення із земель особистого селянського господарства на землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

2. Зобов`язати Ізянську сільську раду Хустського району Закарпатської області (90436, с. Іза, вул. Центральна, 97 Хустський район, Закарпатська область, ) розглянути звернення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 , про надання дозволу на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 земельної ділянки площею 0,1835 га (кадастровий номер-:02:008:0012) розташованої в АДРЕСА_2 для зміни цільового призначення із земель особистого селянського господарства на землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, в порядку, встановленому Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та прийняти відповідне рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом в судовому рішенні.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Ізянської сільської ради Хустського району Закарпатської області (90436, с. Іза, вул. Центральна, 97 Хустський район, Закарпатська область, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючою за адресою: АДРЕСА_1 сплачений судовий збір в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

4. Визнати обов`язковою участь при розгляді справи депутатів 31 сесії, 7 скликання від 29 березня 2019 року Ізянської сільської ради, для надання особистих пояснень мотивів неприйняття рішення стосовно звернення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 08 лютого 2019 року про надання дозволу на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 .

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 03 липня 1978 року нею набуто у власність на підставі договору купівлі-продажу від 25.10.2017 року земельну ділянку площею 0,1835 га, передану для ведення особистого селянського господарства за адресою АДРЕСА_2 , про що внесені відповідні дані в Державний реєстр речових прав.

08.02.2018 року позивачка звернулася до відповідача із заявою, в якій просила надати дозвіл на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 для зміни цільового призначення із земель особистого селянського господарства на землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Вказана заява була розглянута відповідачем 29 березня 2019 року, однак рішення прийнято не було, про що її повідомив голова Ізянської сільської ради Томищ В.В. від 04.04.2019 року у листі № 02-35/191.

Позивач зазначає, що порядок та механізм відмови, в тому числі, неприйняття рішення, яке є формою відмови у наданні дозволу на розробку детального плану території законодавством не передбачені. Відмова ( неприйняття рішення) Ізянською сільською радою є протиправною та перешкоджає позивачу в подальшому змінити цільове призначення земельної ділянки , яка перебуває у власності, що суперечить нормам Конституції України.

12 серпня 2019 року відповідач подав відзив, в якому повністю заперечує щодо позовних вимог, обгрунтовуючи свою позицію тим, що неприйняття рішення сесією сільської ради не є відмовою у наданні позивачці дозволу на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 і абсолютно не перешкоджає їй у повторному зверненні до сільської ради із відповідною заявою з усіма необхідними документами.

Також зазначає, що жодного рішення, зокрема про відмову у наданні позивачці дозволу на розробку детального плану території сесією сільської ради не приймалося.

Крім того, відповідач звертає увагу, що ні вимогами Земельного кодексу України, ні жодним законом України не визначено такого способу захисту прав на земельні ділянки - як визнання протиправним неприйняття рішення сесією сільської ради щодо звернення громадян.

26 вересня 2019 року судом на підставі клопотання відповідача прийнято ухвалу про розгляд даної справи у судовому засіданні на 18 жовтня 2019 року .

18 жовтня 2019 року представник позивача подав суду клопотання про розгляд справи у відсутності позивача та його представника.

Також 18 жовтня 2019 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача про відкладення судового засідання на підставі неможливості бути присутнім в судовому засіданні представника відповідача у звязку з його зайнятістю в інших судових процесах, у звязку з чим суд відклав судове засідання на 29 жовтня 2019 року і зазначив в ухвалі наступну дату судового розгляду .

29 жовтня 2019 року від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності.

Позивач в судове засідання не зявився, хоча ним було отримано ухвалу від 18.10.2019 року, де вказано дату та час судового засідання, що стверджується повідомленням про вручення із штрихкодом 23.

У відповідності до ч. 5 статті 205 КАСУ у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Оскільки явка позивача не визнавалася обовязковою, і його неявка не перешкоджає судовому розгляду, суд розглядає справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Судом встановлено наступне.

27 серпня 2015 року ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області видано Наказ № 1012-с/г, яким ОСОБА_2 , надано у власність земельну ділянку загальною площею 0,1835 гектарів із кадастровим номером :02:008:0012 із земель сільськогосподарського призначення державної власності для ведення особистого селянського господарства.( а.с.18)

25 жовтня 2017 року ОСОБА_1 уклала договір купівлі-продажу з ОСОБА_2 , на підставі якого прийняла у власність земельну ділянку загальною площею 0,1835 гектарів, передану для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , земельна ділянка без номеру із кадастровим номером :02:008:0012, про що внесено відомості в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ( а.с. 15-17).

28 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулася до голови Ізянської сільської ради із заявою, в якій вона просила надати дозвіл на розробку детального плану території частини АДРЕСА_2 для зміни цільового призначення із земель особистого селянського господарства на землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. До заяви додала: копії паспорту та ідентифікаційного коду та договір купівлі-продажу земельної ділянки.( а.с. 19)

04.04.2019 року Ізянський сільський голова В.В. Томищ листом № 0235/191 повідомив позивачці, що її заява від 28.02.2019 року була внесена на розгляд на засідання 31-ої сесії7 скликання Ізянської сільської ради від 29.03.2019 року для прийняття відповідного рішення. За результатами голосування рішення не прийнято.( а.с. 20)

У відповідності до Протоколу 31-ої сесії 7-го скликання Ізянської сільської ради всього було присутньо 16 депутатів із 22, куди також була запрошена позивачка, заява якої була включена до порядку денного. За результатами голосування рішення не прийнято.( а.с. 23-25).

Норми права та мотиви їх застосування.

У відповідності до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, суд при оцінці дії та рішень відповідача зобовязаний перевірити правомірність дій та рішень відповідача на відповідність вищевказаному положенню Конституції України.

Повноваження органу місцевого самоврядування, яким є відповідач, визначені у Законі України "Про місцеве самоврядування в Україні". (Закон 280/97-ВР)

Так у статті 25 Закону 280/97-ВР вказано, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Статтею 12 ЗУ "Про основи містобудування" визначена компетенція сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у сфері містобудування . Зокрема:

До компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.

Місцеві ради вирішують інші питання у сфері містобудування відповідно до закону, а також можуть делегувати вирішення питань, що належать до їх компетенції, своїм вииконавчим органам або відповідним місцевим державним адміністраціям.

До компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать:

затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території;

визначення територій для містобудівних потреб;

внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.

У відповідності до статті 19 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності " (Закон 3038-VI) - детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.

Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою, крім випадків, передбачених цим Законом.

Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Наказом 16.11.2011 N 290 затвердило Порядок розроблення містобудівної документації .

Цей Порядок визначає механізм розроблення або внесення змін до містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях (далі - містобудівна документація). Зокрема:

4.1. Рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

4.2. Рішення про розроблення детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, або внесення змін до нього приймає відповідна районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів

Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

4.3. Замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є:

при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська

міські державні адміністрації.

4.4. Замовник розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні та внесення змін до неї визначає джерела фінансування розроблення містобудівної документації та організовує її розроблення.

4.6. Детальний план території розробляється суб`єктами господарювання, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат.

4.8. Детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої

забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області).

4.12. Детальний план території, яка розташована в межах населеного пункту, розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради, а за відсутності затвердженого в установленому порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання

Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, відповідна районна державна адміністрація забезпечують оприлюднення детального плану території протягом 10 днів з дня його затвердження.

З правового аналізу вищевказаних законодавчих норм слідує, що замовником і розробником детального плану території є виконавчий комітет Ізянської сільської ради, який визначає джерела фінансування розроблення містобудівної документації та організовує її розроблення, на підставі чого позивачка немає визначених законом прав бути замовником детального плану території, і заява про надання дозволу з цього питання законом не передбачена.

Крім того, суд констатує, що порядок та зміна цільового призначення земельних ділянок визначений у статті 20 Земельного кодексу України., а саме:

Зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок.

Зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності провадиться, зокрема,

щодо земельних ділянок, розташованих у межах населеного пункту, - сільською, селищною, міською радою.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки приватної власності, цільове призначення якої змінюється, розробляється на замовлення власника земельної ділянки без надання дозволу Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування на його розроблення.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється в порядку, встановленому законом.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування у місячний строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, погодженого в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу, приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та зміну її цільового призначення.

З правового аналізу вищевказаних правових норм слідує, що позивачка для зміни цільового призначення власної земельної ділянки повинна провести дії зазначені у вищевказаній статті, а відповідач на підставі затвердженого у встановленому порядку проекту землеустрою винести відповідне рішення.

Отже, суд на підставі досліджених письмових доказів, встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносинам та нормам права дійшов висновку, що позивачка звернулася до відповідача в неналежних спосіб із заявою про надання відповідного дозволу, що законодавством не встановлено, а відповідач розглянув заяву позивачки не маючи повноважень встановлених законом, оскільки вирішення питання, про якій йдеться в ній законом не передбачений.

Оскільки позивачка не має встановленого законом права на дозвіл на розробку детального плану частини території для зміни цільового призначення із земель особистого селянського господарства на землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, то і порушення її права в діях відповідача відсутнє, що свідчить про необгрунтованість та безпідставність позовних вимог.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

1.У задоволенні позову ОСОБА_1 до Ізянська сільська рада визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у відповідності до вимог п. 15.5 Розділу VII «Перехідних положень» КАС України (у редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017р.).

Повний текст виготовлено та підписано 11 листопада 2019 року ( з врахуванням перебування судді на лікарняному)

СуддяЗ.Б.Плеханова