Справа № 685/67/19
Суддя: Бурлак Г. І.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 685/67/19
Провадження № 2-а/685/1/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2019 року смт Теофіполь

Теофіпольський районний суд Хмельницької області

в складі головуючого: Бурлак Г. І.

з участю секретаря Ковальчука О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Теофіполь адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправними дій та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

встановив:

представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідачів про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, мотивуючи його тим, що постановою №180 по справі про адміністративне правопорушення від 19 грудня 2018 року, винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2 позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. В мотивувальній частині оскаржуваної постанови інспектор ОСОБА_2 зазначив, що позивачем виконувалися будівельні роботи з будівництва господарської будівлі (розміром 9х8 м) без документа, що надає право на виконання таких робіт, а саме: без зареєстрованого Управлінням повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». З вказаною постановою позивач не згідна, вважає дії інспектора ОСОБА_2 протиправними, а постанову незаконною та такою що підлягає скасуванню через порушення порядку провадження у справі про адміністративне правопорушення та невідповідність висновків інспектора фактичним обставинам справи. Зазначає, що інспектора ОСОБА_2 3 грудня 2018 року не було за місцем проживання позивачки ( АДРЕСА_1 ), і він не виконував будь-яких службових обов`язків та не складав будь-яких документів, у тому числі протоколу про адмінправопорушення від 03.12.2018, акту перевірки №914 та припису від 03.12.2018 р. Оскільки перевірка інспектором ОСОБА_2 не проводилася, протокол, акт перевірки і припис ним не складалися і позивачці не вручалися (документи нею отримано від іншого працівника відділу архітектури) вважає, що оскаржувана постанова прийнята на підставі недопустимих доказів та за відсутності факту вчинення порушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП. Вказані порушення, допущені інспектором, призвели до порушення прав позивачки визначених ст.268 КУпАП, у тому числі права на захист. Просить позов задовольнити, визнати дії відповідачів протиправними та скасувати постанову №180 по справі про адміністративне правопорушення від 19.12.2018 р.

Одночасно із позовною заявою представник позивача подав заяву про поновлення пропущеного позивачем строку на звернення до суду із позовом, мотивуючи її тим, що позивач пропустила строк у зв`язку із хворобою, що підтверджується медичною довідкою.

Позивач в судове засідання не з?явилася, подала заяву про підтримання позовних вимог, розгляд справи у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 (відповідач 1) про час та місце розгляду справи повідомлений вчасно, в суд не з`явився, про причину неявки не повідомив, клопотань не подав.

Представник відповідача Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області (відповідач 2) про час та розгляд справи повідомлений вчасно, в суд не з`явився, про причину неявки не повідомив, клопотань не подав.

Суд вважає можливим проводити розгляд справи у відсутності сторін.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.5 КАС України, кожному гарантується право на захист його прав, свобод або законних інтересів.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ч.4 ст.96 КУпАП, передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

П.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, іншими доказами по справі.

Си.254,255 КУпАп передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно зі ст.245 КуПАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

В силу ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов?язаний з?ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи вина дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом?якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з?ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 14.05.2010 та свідоцтвом про шлюб, що підтверджує зміну прізвища позивача з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ». Згідно рішення Базалійської селищної ради від 21.01.2016, вул Ватутіна перейменована на вул Сонячну. Постановою №180 від 19.12.2018 року в справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 грн. У постанові про адміністративне правопорушення зазначено, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2 розглянувши матеріали справи про адмінправопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт №914 від 03.12.2018 року, протокол про адмінправопорушення від 03.12.2018 р, припис про усунення порушення від 03.12.2018 встановив, що позивачем виконувалися будівельні роботи з будівництва господарської будівлі (розміром 9х8 м) без наявності документа, що надає право на виконання таких робіт, а саме: без зареєстрованого Управлінням повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та зазначено, що позивач на розгляд справи не з`явилася.

Відповідно до висновку експерта №1604/1605/19-26 від 16.07.2019 року: 1.підписи від імені ОСОБА_2 в графі «Головний інспектор будівельного нагляду» поряд із прізвищем « ОСОБА_2 » на сторінці 10 Акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №914 від 03.12.2018 року, в графі «Підпис особи, яка склала протокол» на сторонці 3 протоколу про адміністративне правопорушення від 03.12.2018 року, в графі «Особи(а), що склали(а) припис» на сторонці 2 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.12.2018 року виконані рукописним способом без попередньої технічної підготовки та технічних засобів. 2. Підписи від імені ОСОБА_2 в графі «Головний інспектор будівельного нагляду» поряд із прізвищем « ОСОБА_2 » на сторінці 10 Акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №914 від 03.12.2018 року, в графі «Підпис особи, яка склала протокол» на сторонці 3 протоколу про адміністративне правопорушення від 03.12.2018 року, в графі «Особи(а), що склали(а) припис» на сторонці 2 припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.12.2018 року виконані не ОСОБА_2 , а іншою особою з наслідуванням якогось підпису ОСОБА_2 .

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. У справі «Серявін та інші проти України» (пункт 58 рішення ЄСПЛ) Суд зазначив, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії», № 37801/97, пункт 36, від 01.07.2003).

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Оцінюючи докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що матеріали, зазначені у оскаржуваній постанові №180 від 19.12.2018 року відносно ОСОБА_1 і на підставі вивчення яких винесена ця постанова, складені не уповноваженою особою, тому є недопустими доказами у справі про адміністративне правопорушення .

Виходячи з наведеного, суд прийшов до висновку, що постанова по справі про адміністративне правопорушення №180 від 19.12.2018 року відносно ОСОБА_1 винесена з порушенням вимог КУпАП , тому підлягає скасуванню.

Оскаржувана постанова винесена 19 грудня 2019 року, позивач звернулася до суду з позовом про її оскарження 14 січня 2019 року, що підтверджується відміткою суду. Під час розгляду справи ОСОБА_1 присутня не була, в позовній заяві позивач зазначає, що отримала оскаржувану постанову лише 08.01.2019 року, відповідно до медичної довідки від 12.01.2019 року ОСОБА_1 хворіла з 24.12.2018 по 02.01.2019 року, відповідач не надав суду доказів, які б спростовували твердження позивача. Враховуючи, що позивач отримала постанову 08.01.2019, то суд прийшов до висновку, що строк оскарження не пропущений.

Щодо стягнення судових витрат, суд зазначає наступне:

Відповідно до ч.1, п. 3 ч. 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертиз. Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Згідно ч. 5 ст. 137 КАС України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Відповідно ч.ч. 6-8 ст. 137 КАС України розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Ухвалою Теофіпольського районного суду від 05.03.2019 року по справі призначено судову почеркознавчу експертизу, судові витрати за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 (позивача). Понесення позивачем витрат за проведення експертизи у розмірі 4439,00 грн., документально підтверджується рахунком №1937 від 14.05.2019 року, квитанцією від 17.05.2019 року.

Оскільки ухвала суду від 05.03.2019 року про призначення судової почеркознавчої експертизи по справі відповідачами не оскаржувалася, клопотання про зменшення витрат на проведення експертизи відповідачами не заявлено, доказів неспівмірності таких витрат відповідачами не надано, позивачем документально підтверджено понесені нею витрати на проведення судової експертизи, тому суд вважає, що необхідно стягнути витрати, пов`язані з проведенням експертизи з відповідача - суб?єкта владних повноважень, на користь позивача.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. 251, 254, 255, 280 КУпАП, ст.77, 242-245 КАС України, районний суд

ухвалив:

позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області щодо винесення постанови №180 від 19.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 по ч.4 ст.96 КУпАП.

Визнати протиправною та скасувати постанову №180 від 19.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 по ч.4 ст.96 КУпАП.

Стягнути з Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 4439,00 грн. витрат, пов`язаних із проведенням судової почеркознавчої експертизи .

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий