Справа № 260/657/19
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/9461/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Дідик Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2019 року, головуючий суддя Гебеш С.А., ухвалене о 10:59 год. у м. Ужгороді, повний текст якого складено 16.08.2019 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

В травні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ т.в.о. начальника Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області ОСОБА_2 . №81 від 18 квітня 2019 року (по особовому складу) Про кадрові питання в частині, що стосується звільнення ОСОБА_1 зі служби цивільного захисту; зобов`язати Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області поновити ОСОБА_1 на посаді водія - електрика рятувального відділення групи рятувальних робіт аварійно - рятувальної частини аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління ДСНС України в Закарпатській області з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного невиконання службових обов`язків.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на те, що в даному випадку до позивача застосовано крайню міру притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із службовою невідповідністю за пунктом 176 підпунктом 12 (в інших випадках, передбачених законом) Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік) з 19 квітня 2019 року, з виключенням із списків особового складу ДСНС України та всіх видів забезпечення, тому звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, який, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що під час проходження служби він знаходився у стані сильного душевного хвилювання, викликаного погіршенням відносин у сім`ї, а його звільнення є наслідком його активної громадської позиції, направленої проти порушень у службі цивільного захисту.

В судовому засіданні представник позивача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Представник відповідача заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 проходив службу в органах ДСНС України з червня 2005 року по 19.04.2019 року, що підтверджується копією трудової книжки та відповідними записами у такій (а.с. 17).

Наказом т.в.о. начальника Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій (в подальшому - УДСНС) у Закарпатській області ОСОБА_2 № 81 від 18 квітня 2019 року ( по особовому складу) Про кадрові питання позивач ОСОБА_1 , старшина служби цивільного захисту, водій - електрик рятувального відділення групи рятувальних робіт аварійно-рятувальної частини аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління ДСНС України в Закарпатській області звільнений зі служби у зв`язку із службовою невідповідністю за пунктом 176 підпунктом 12 (в інших випадках, передбачених законом) Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік) з 19 квітня 2019 року з виключенням із списків особового складу ДСНС України та всіх видів забезпечення.

Вислуга років позивача на день звільнення складала в календарному обчисленні 15 років 10 місяців 16 днів.

Підставою звільнення у наказі зазначені: подання начальника аварійно - рятувального загону спеціального призначення (АРЗ СП) ОСОБА_3 , протокол атестаційної комісії (АК АРЗ СП) від 05 квітня 2019 року № 7 та протокол АК УДСНС від 15 квітня 2019 року № 12.

Вважаючи наказ т. в. о. начальника УДСНС України в Закарпатській області №81 від 18 квітня 2019 року в частині, що стосується звільнення позивача упередженим, необґрунтованим та незаконним, таким, що суперечить вимогам Закону України Про дисциплінарний статут служби цивільного захисту № 1068-VI від 05 березня 2009 року та Положенню про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженому Постановою КМУ № 593 від 11 липня 2013 року, таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що в межах службового розслідування надана оцінка щодо наявності у його діях грубого дисциплінарного проступку. Порушень відповідачем порядку проведення службового розслідування стосовно позивача не допущено, строк службового розслідування не порушений, оцінка його діям надана в межах наданих письмових пояснень осіб, які залучались до проведення службового розслідування, в матеріалах службового розслідування відсутні будь-які нерозглянуті клопотання позивача, тощо.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом цивільного захисту України та Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593

Відповідно до п. 1-6, 8, 57 Дисциплінарного Статуту Служби цивільного захисту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону.

Службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, зокрема, виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків; тощо.

Особи рядового і начальницького складу зобов`язані з гідністю та честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у додержанні етичних норм поведінки, утримуватися від порушень громадського порядку.

Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Належний рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту досягається шляхом, зокрема, виховання високих професійних і морально-психологічних якостей в осіб рядового і начальницького складу на національно-історичних традиціях, засадах патріотизму, свідомого ставлення до виконання службових обов`язків, вірності Присязі; встановлення особистої відповідальності кожної особи рядового і начальницького складу за додержання вимог Присяги, цього Статуту, інших нормативно-правових актів, виконання службових обов`язків і наказів начальників;

Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Статтею 68 Дисциплінарного Статуту Служби цивільного захисту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни може накладатися дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до п. 12 ст. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту, в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 83, 84 Дисциплінарного Статуту Служби цивільного захисту, прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Відповідно до положень Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 року №515, рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування. Склад комісії оголошується в наказі про призначення службового розслідування. Службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше. Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Так, матеріалами справи підтверджено, що 22 березня 2019 року на ім`я начальника загону від заступника начальника загону-начальника відділення матеріально-технічного забезпечення АРЗ СП підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 надійшов рапорт на про те, що старшина служби цивільного захисту ОСОБА_1 та сержант служби цивільного захисту ОСОБА_5 , перебуваючи в нетверезому стані на території Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління ДСНС України у Закарпатській області своїми діями нанесли матеріальні збитки загону (а.с. 50).

По суті поставлених запитань, підполковник служби цивільного захисту ОСОБА_4 пояснив, що о 12 годині 22.03.2019 року під час проведення шикування особового складу він помітив у строю старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 , який знаходився у цивільному одязі та на той час не виконував своїх посадових обов`язків. На запитання що він робить у строю, старшина служби цивільного захисту ОСОБА_1 почав нецензурно виражатись у бік підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 .. Після завершення шикування, підкликавши старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 до себе та на поставлені запитання про його поведінку, він й надалі поводив себе неадекватно та нецензурно висловлювався у бік керівництва загону (а.с.53).

Даний працівник знаходився з ознаками алкогольного сп`яніння, на що вказувала його поведінка. Після цього наказавши заступнику начальника частини - начальнику групи рятувальних робіт аварійно-рятувальної частини підполковнику служби цивільного захисту ОСОБА_6 вивести старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 за межі території загону, та оскільки розпочалась обідня перерва, пішов на обід.

Після обіду підполковнику служби цивільного захисту ОСОБА_4 стало відомо, що старшиною служби цивільного захисту ОСОБА_1 та сержантом служби цивільного захисту ОСОБА_5 , які знаходились на території загону з ознаками алкогольного сп`яніння, було нанесено матеріальні збитки загону, а саме: пошкоджено дерев`яні двері з замком в кабінет начальника загону, дерев`яні двері в кабінет першого заступника начальника загону та стіну в приміщенні приймальної.

Розглянувши всі покази свідків та причетних осіб до скоєного, зокрема, підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 , сторожа відділення охорони частини забезпечення та обслуговування загону ОСОБА_7 , підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_6 , сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_5 , начальника аварійно-рятувальної частини майора служби цивільного захисту ОСОБА_8 , начальника ПОЗ ЦЗД Управління ДСНС України у Закарпатській області ОСОБА_9 - ОСОБА_10 , фельдшера-рятувальника групи рятувальних робіт аварійно-рятувальної частини прапорщика служби цивільного захисту ОСОБА_11 , бухгалтера загону ОСОБА_12 , прапорщика служби цивільного захисту ОСОБА_13 , старшини служби цивільного захисту ОСОБА_14 та сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_15 , посадовими особами Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області зроблено висновок, що сержант служби цивільного захисту ОСОБА_5 та старшина служби цивільного захисту ОСОБА_1 своєю поведінкою та діями зганьбили честь і гідність співробітника ДСНС України, та ними було порушено вимоги наказу МВС України від 16.11.2018 року № 932 Про затвердження Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, а також п. 4 Закону України Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту від 05.03.2009 року № 1068-VI та ст. 108 Присяга служби цивільного захисту Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року № 5403-VI.

Крім цього, в матеріалах справи наявні письмові пояснення позивача в межах зазначеного службового розслідування (а.с. 64), яке мало місце 22.03.2019 року, згідно яких позивач визнає свою вину, розкаюється у вчиненому ганебному вчинку та зобов`язується відшкодувати завдану шкоду, це констатує, що в поясненнях позивача відсутні будь-які клопотання позивача, в тому числі, щодо залучення доказів на спростування обставин за якими проводилося службове розслідування.

За вчинення дисциплінарного проступку атестаційна комісія Управління ДСНС України у Закарпатській області згідно протоколу №12 від 15.04.2019 року дійшла висновку про те, що старшина служби цивільного захисту ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає. Рекомендації комісії: підтримати клопотання начальника аварійно-рятувального загону спеціального призначення Управління ДСНС України у Закарпатській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 про звільнення зі служби у зв`язку із службовою невідповідністю за пунктом 176 підпунктом 12 (в інших випадках, передбачених законом) Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу на підставі пункту 80 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту старшини служби цивільного захисту ОСОБА_1 (а.с.13-16).

За результатами розгляду рекомендації атестаційної комісії Наказом Управління ДСНС України у Закарпатській області №81 від 18.04.2019 Про кадрові питання старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 звільнено зі служби у зв`язку із службовою невідповідністю за пунктом 176 підпунктом 12 у запас Збройних Сил з постановкою на військовий облік.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування стосовно позивача відсутні, строк службового розслідування не порушений, оцінка його діям надана в межах наданих письмових пояснень осіб, які залучались до проведення службового розслідування, позивачем визнається факт вчинення дисциплінарного проступку та який зобов`язався відшкодувати завдану ним шкоду.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що вчений позивачем вчинок є досить суттєвим порушенням правил етичної поведінки та Присяги службовця цивільного захисту, не дивлячись навіть на відсутність у нього інших дисциплінарних стягнень і його належної поведінки до вчинення такого, через що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, відтак задоволенню не підлягають.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2019 року у справі №260/657/19 без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення, а у разі складення постанови в повному обсязі відповідно до ст. 243 КАС України - з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький

Повний текст постанови складено 08.11.2019 року.