Справа № 640/18888/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

04 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Мельничук В.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бест-Бай" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року адміністративний позов задоволено.

Головне управління ДФС у м. Києві 28 березня 2019 року первинно зверталося до суду першої інстанції з апеляційною скаргою на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року.

Ухвалою судді Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2019 року вказану апеляційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року відмовлено Головному управлінню ДФС у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, а також продовженні строку виконання ухвали від 15 квітня 2019 року у даній справі.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року повернуто апелянту.

25 травня 2019 року Головне управління ДФС у м. Києві повторно подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2019 року у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року відмовлено.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бест-Бай" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Постановою Верховного суду від 20 вересня 2019 року касаційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві задоволено.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 червня 2019 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши копію апеляційної скарги, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України в редакції згідно з Законом від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи 27 лютого 2019 року судом першої інстанції ухвалено зазначене вище рішення в порядку спрощеного провадження.

Апеляційну скаргу Головне управління ДФС у м. Києві повторно подало до суду першої інстанції 25 травня 2019 року, тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, вказаною особою в повторній апеляційній скарзі заявлено клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року та вказує про наявність поважних причин його пропуску, а саме: у зв`язку з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги у зв`язку з не сплатою судового збору.

Головне управління ДФС у м. Києві зазначає, що первинну апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року було подано в межах строку на апеляційне оскарження, однак у зв`язку з відсутністю коштів на сплату судового збору відповідач не мав можливості усунути недоліки первинної апеляційної скарги, а саме сплатити судовий збір у строки встановлені судом.

Вказана особа звертає увагу, що при обмеженні апеляційного оскарження судових рішень порушується принцип справедливого та публічного суду.

Враховуючи викладене, Головне управління ДФС у м. Києві просить суд визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Стаття 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Головне управління ДФС у м. Києві є державним органом.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

Таким чином, у ситуації з державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів, тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

При цьому, слід зазначити, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного процесу та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Як зазначено в листі Вищого адміністративного суду України від 19.05.2010 708/11/13-10 з посиланням на практику Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

У зв`язку з цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору, для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і суб`єктів владних повноважень, які фінансуються з Державного бюджету України, зокрема, в частині видатків на оплату судового збору, а тому держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Також, пунктом 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 845 від 03.08.2011 року передбачено, що безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника, зокрема, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року є необґрунтованими, а причини пропуску такого строки - неповажними.

Частиною 3 ст. 298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додаються копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Враховуючи, що відповідно до супровідного листа від 25 червня 2019 року оригінал апеляційної скарги з доданими матеріалами було направлено скаржнику, вважаю за необхідне витребувати у Головного управління ДФС у м. Києві оригінал апеляційної скарги з доданими матеріалами та копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 Кодексу, застосовуються положення статті 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст.ст. 169, 298, 328 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бест-Бай" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень- залишити без руху.

Надати Головному управлінню ДФС у м. Києві строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії даної ухвали протягом якого має право звернутись до Шостого апеляційного адміністративного суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 лютого 2019 року та надати оригінал апеляційної скарги від 22 травня 2019 року разом із доданими до скарги матеріалами та копію апеляційної скарги для позивача.

У разі невиконання зазначених вище вимог у вище вказаний строк судом буде вирішено питання про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя В.П. Мельничук