Справа № 761/34294/19
Суддя: Осаулов А. А.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/574/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань Вольда М.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без викликав сторін в залі суду в місті Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в порядку адміністративного судочинства з позовною заявою до Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби України (далі - відповідач), в якому просив суд скасувати постанову №37/43-03 від 16.08.2019 про накладення адміністративного стягнення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 165-1 КУпАП у вигляді штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що постановою № 37/43-03 від 16.08.2019 ОСОБА_1 , Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик», притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 165-1 КУпАП у вигляді накладення штрафу у сумі 680,00 грн.

Відповідно до оскаржуваної постанови, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у зв`язку із несвоєчасним поданням звітності по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень - травень 2019 року. Термін подання звітності 20.05.2019 та 20.06.2019 відповідно. Звіти подані 11 липня 2019 року, чим порушено вимоги п.п. 7,11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Проте, ОСОБА_1 було призначено уповноваженою особою з 20.06.2019.

На думку позивача, його вина щодо вчинення адміністративного правопорушення відсутня, оскільки особа не може нести відповідальність за правопорушення, вчинене не нею та до її призначення на посаду.

Крім того, представник позивача з`явився 16.08.2019 року о 14.00 год. в зазначений час для розгляду адміністративної справи, але йому було повідомлено, що постанову про накладення адміністративного стягнення вже винесено та передано для направлення стороні до канцелярії.

Отже, розгляд адміністративної справи відбувся до встановленого в протоколі часу та без участі позивача або його представника.

Також позивач зауважує, що в період з 28.03.2019 по 24.06.2019 р. (включно) в ПАТ КБ «Хрещатик» була відсутня особа, яка мала б законне право підпису документів, в тому числі, податкової звітності. При цьому в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в якості керівника ПАТ «КБ «Хрещатик» та підписанта до 24.06.2019 р. (включно) було зазначено ОСОБА_3 .

Отже, відповідачем не проведено всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, що призвело до винесення безпідставної та незаконної постанови і накладення адміністративного стягнення за відсутності в діях позивача складу зазначеного адміністративного правопорушення.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що ОСОБА_1 для ознайомлення та підписання постанови про адміністративне правопорушення від 16.08.2019 №37/43-03 не з`явився та не повідомив про причини неявки, хоча про розгляд адміністративної справи позивач був проінформований заздалегідь. Таким чином, постанову направлено на адресу підприємства рекомендованим листом з повідомленням про вручення 16.08.2019 о 17:13:00, тобто після розгляду адміністративної справи. Оскільки оскаржувана постанова була винесена з дотриманням вимог закону, підстави для її скасування та, відповідно, задоволення позову відсутні.

Суд, в порядку спрощеного позовного провадження без викликав сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі п.п. 20.1.4. п. 20.1 ст.20, п. 75.1 ст. 75, ст. 76 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ, п.6 .2 р. VII Наказу МФУ від 20.04.2015 №449, у порядку, визначеному п.2 ч.1 ст. 13 р. I Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010р. №2464-VІ та відповідно до закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування загальнообов`язкового державного страхування та легалізації фонду оплати праці» від 28.12.2014р. №77-VІІ, проведено камеральну перевірку за звітний податковий період за квітень та травень 2019 року, щодо неподання, несвоєчасного подання, подання не за встановленою формою звітності з єдиного внеску.

За результатами перевірки складено Акти від 05.08.2019 за №2335/28-10-43-03/19364259 у зв`язку з порушенням вимог п.4 ч.2 ст.6 р. II Закону №2464-VI та п.1 р. III наказу Міністерства фінансів України від 14.04.2015 №435 в частині несвоєчасного подання Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Хрещатик» звіту за квітень 2019 та №2336/28-10-43-03/19364259 у зв`язку з несвоєчасним поданням Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Хрещатик» звіту за травень 2019.

Як вказано у вказаних актах, останній день подання ПАТ «КБ «Хрещатик» з єдиного соціального внеску, нарахованого за квітень 2019 року - 20 травня 2019 року, та за травень 2019 року - 20 червня 2019 року включно, фактично подано - 11 липня 2019 року.

06.08.2019 року складено протокол №7/43-03 про адміністративне правопорушення, у якому зазначено, що розгляд справи відбудеться 16.08.2019 року у приміщенні Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби України за адресою: м. Київ вул. Дегтярівська, 11г о 14:00 год.

Постановою №37/43-03 від 16.08.2019 року про накладення адміністративного стягнення, яка складена в.о. заступника начальника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби Ломакою Євгеном Анатолійовичем, ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 165-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу в розмірі 680,00 грн.

Відповідно до вказаної постанови, встановлено порушення несвоєчасного подання звітності по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень - травень 2019 року. Термін подання звітності 20.05.2019 та 20.06.2019 відповідно. Звіти подані 11 липня 2019 року, чим порушено вимоги п.п. 7,11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Копію постанови від 16.08.2019 року позивач отримав 19.08.2019 року.

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Згідно із ч. 1 ст. 165-1 КУпАП порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов`язкового державного соціального страхування, іншої звітності та відомостей, передбачених законами України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" і "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", порушення встановленого порядку використання та здійснення операцій з коштами Пенсійного фонду України, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно зі статтею 234-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, органи доходів і зборів розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням порядку приймання готівки для подальшого її переказу (стаття 163-13), порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15), ухиленням від подання декларації про доходи (стаття 164-1), порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), перешкоджанням уповноваженим особам органів доходів і зборів у проведенні перевірок (стаття 188-23). Від імені органів доходів і зборів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники органів доходів і зборів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Згідно із ч. 2 ст. 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Відповідно до п. 1 та п. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством.

Пунктом 7 частини 11 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: 7) за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, органом доходів і зборів здійснюється накладення штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою.

У той же час, на підставі рішення Правління Національного банку України від 18 червня 2019 року № 415-рш «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ХРЕЩАТИК» виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення №1548 від 19 червня 2019 року про здійснення процедури ліквідації ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ХРЕЩАТИК» (далі - ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК») протягом двох років з 20 червня 2019 року до 19 червня 2021 року включно.

Зазначеним рішенням також призначено уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з делегуванням повноважень ліквідатора банку ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК», визначених Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (далі - Закон), зокрема, статтями 37, 38, 47-52, 521, 53 Закону, в тому числі з підписання всіх договорів, пов`язаних з реалізацією активів банку у порядку, визначеному Законом, окрім повноважень в частині організації реалізації активів банку, провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу організації процедур ліквідації неплатоспроможних банків департаменту управління активами Шевченка Олександра Володимировича строком на два роки з 20 червня 2019 року по 19 червня 2021 року включно. Крім цього, зміни в реєстрі внесено 25.06.2019 року.

Отже, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 165-1 КУпАП відсутня, оскільки порушення несвоєчасного подання звітності по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень - травень 2019 року позивач не здійснював, так як його призначено Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» лише 20.06.2019 року, тобто після пропуску строку граничного подання вказаного звіту на квітень 2019 року та у останній день подачі звіту за травень 2019 року.

Вказана обставина дає можливість прийти до висновку, що правопорушення, за які позивача притягнуто до відповідальності оскаржуваною постановою останній не вчиняв, оскільки у той час він не був відповідальною за подачу звітності особою.

Позивач не може нести відповідальність за правопорушення, вчинене не ним та до його призначення на посаду.

З аналізу вищезазначених норм права, суд приходить до висновку, що постанова відповідача щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за несвоєчасне подання звітності по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за квітень - травень 2019 року підлягає скасуванню.

При цьому, у ході розгляду справи також було встановлено, що оскаржувана постанова була направлена позивачу у день її винесення, а саме, з відомостей із сайту ПАТ «Украпошта» вбачається, що її 16.08.2019 року о 17:13 год. прийнято у відділенні поштового зв`язку від відправника. Докази того, що її було винесено до 14:00 год. матеріали справи не містять.

Відповідно до статті 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідальності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно статі 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

В силу ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Поряд із цим, згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Наведена норма передбачає покладення на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, тягаря доказування наявності складу адміністративного правопорушення у діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка у протилежному випадку вважається добросовісною.

У той же час, відповідачем у ході розгляду даної справи не було надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували вину позивача у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165-1 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, даний позов підлягає задоволенню, а постанову про накладення адміністративного стягнення №37/43-03 від 16.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу у сумі 680,00 грн. за порушення ч. 1 ст. 165-1 КУпАП необхідно скасувати.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 19, 62 Конституції України, ст.ст. 2, 12, 25, 72, 77, 286 КАС України, ст.ст. 7, 165-1, 213, 217, 221, 234-2, 245, 251, 252, 254, 256, 283, 284 КУПАП, Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Офісу Великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - задовольнити повністю.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №37/43-03 від 16.08.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу у сумі 680,00 грн. за порушення ч. 1 ст. 165-1 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду до або через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя: А.А.Осаулов

Повний текст рішення виготовлено 05.11.2019 року