Справа № 160/2727/19
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 листопада 2019 року Справа № 160/2727/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Крістіна" до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Дніпровська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
Товариство з обмеженою відповідальністю "Крістіна" звернулося до Дніпропетровського окружного адмністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій просили:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу у підготовче засідання.
Відповідно до поштового повідомлення Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області та Відділ у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області копію позовної заяви з додатками та копію ухвали суду про відкриття провадження у справі отримали 15.04.2019 року та 18.04.2019 року відповідно, однак, відзив на позов із запереченнями по суті позовних вимог до суду не надали, що з урахуванням приписів до ч. 4 ст. 159 КАС України, кваліфікується судом як визнання позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року зупинено провадження у справі у зв`язку з призначенням судової експертизи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 21 жовтня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Дніпровську міську раду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.193 КАС України - суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Додатковим договором від 02.04.2010 року до вказаного договору оренди землі розділи 1-3,5 викладено у новій редакції, зокрема пункт 5.1 розділу 5 «Умови використання земельної ділянки»: "Земельна ділянка передається в оренду для розміщення території торгівельного комплексу для проектування, будівництва експлуатації трансформаторної підстанції та комплексного благоустрою" (а.с. 85-86).
Підставою для укладання вказаних договорів, є рішення міської ради від 07.10.2009 року та № 114/50 та 24.02.2010 року № 682/55.
Підставою для укладання вказаного договору оренди землі є рішення міської ради від 25.02.2009 року № 252/43 (а.с. 89-92).
Вказаними договорами оренди передбачено, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках, передбачених законодавством України (п. 4.3 Договору).
Не погодившись з діями відповідача щодо індексації нормативної грошової оцінки та визначення коефіцієнту функціонального використання у розмірі Кф-2,5 орендованих земельних ділянок, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правовідносини, пов`язані з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватись адміністративним судом.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі №823/902/17.
Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Згідно ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Приписами ст. 15 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до п.п. 271.1.1 п. 271.1 ст. 271 Податкового кодексу України, базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.
Згідно п.289.2 ст.289 Податкового кодексу України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року, що визначається за формулою: Кi = І:100, де І - індекс споживчих цін за попередній рік. У разі якщо індекс споживчих цін не перевищує 100 відсотків, такий індекс застосовується із значенням 100.
Відповідно до положень п. 289.2 ст. 289 Податкового кодексу України, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.
Зі змісту зазначених норм вбачається, що при розрахунку земельного податку, базою оподаткування береться нормативна грошова оцінка земельної ділянки, з урахуванням коефіцієнта індексації, який застосовується кумулятивно, залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.
Кумулятивне (тобто накопичувальне) застосування щорічних коефіцієнтів індексації пов`язане саме з датою проведення нормативної грошової оцінки, але не з датою прийняття рішення про її затвердження чи датою введення нормативної грошової оцінки.
З моментом набрання чинності рішенням ради про затвердження нормативної грошової оцінки пов`язується можливість застосування самої нормативної грошової оцінки, але не коефіцієнтів її індексації, які, як зазначалось вище, застосовуються кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.
Вказана правова позиція також відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 22.11.2018 року по справі № 804/979/16, що враховується судом, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Судом встановлено, що рішенням Дніпропетровської міської ради від 15 липня 2015 року № 4/65, яке набрало чинності з 01 січня 2016 року, затверджено нормативну грошову оцінку земель міста Дніпропетровська, базова вартість 1 кв.м. якої була визначена на рівні 306.35 грн.
Згідно витягів №13/260218/03-07, №14/260218/03-07 від 26.02.2018 року з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки при визначенні середньої вартості земельної ділянки, яка складає 548.31 грн. було використано, шляхом кумулятивного застосування коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік - 1.249 та за 2015 рік - 1.433.
Згідно витягів від 23.07.2018 року №15/170718/03-07, №17/170718/03-07 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки при визначенні середньої вартості земельної ділянки, яка складає 581.21 грн. було використано, шляхом кумулятивного застосування коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік - 1.249 та за 2015 рік - 1.433.
Отже, до нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка була затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради та яка почала діяти з 01.01.2016 року, відповідачем були застосовані коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік та 2015 рік.
Суд зазначає, що виходячи з приписів частини першої статті 1 «Про оцінку земель» та п. 289.2 ст. 289 Податкового кодексу України, 01 січня 2016 року є датою проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, тому саме з цією датою пов`язується початок кумулятивного застосування щорічних коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки.
За цими положеннями будь-які рішення органу місцевого самоврядування про зміну цієї величини шляхом її уточнення, роз`яснення, виправлення чи будь-яким іншим способом не допускається, окрім як ухвалення рішення про затвердження нормативної грошової оцінки в порядку, передбаченому статтею 18 Закону № 1378-ІV.
Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно, залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель і мають перспективну дію. Величини коефіцієнтів індексації, розраховані до дати проведення нормативної оцінки земель, які з якихось причин не були враховані на день встановлення нормативної оцінки земель, не підлягають застосуванню для визначення бази оподаткування земельним податком, яким, як вже вказувалось вище, є нормативна грошова оцінка земельних ділянок помножена на щорічний коефіцієнт індексації.
Згідно з підпунктами 27 та 36 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує виконання на відповідній території робіт із землеустрою та оцінки земель, що проводяться з метою внесення відомостей до Державного земельного кадастру, і видає, зокрема, витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.
Варто також наголосити, що витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формуються за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі актуальних відомостей про земельні ділянки відомості про які на момент видачі такого витягу внесені до Державного земельного кадастру, а формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснюється автоматично в режимі «реального часу» і програмним забезпеченням і чинним законодавством не передбачено формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на певну дату (яка вже минула).
Однак, як вбачається з витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, які сформовані 26.02.2018 року та 23.07.2018 року, зазначено, що грошова оцінка земельних ділянок визначена станом на 01.01.2016 року та станом 01.01.2017 року, тобто витяги сформовані на дати, які вже минули.
Крім того, суд зазначає, що у додатку 9 до Порядку, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року №489, визначена форма витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка не передбачає внесення таких данних, як «Грошова оцінка земельної ділянки визначена станом на…».
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що індексація нормативної грошової оцінки орендованих земельних ділянок, введеної в дію з 01 січня 2016 року, із застосуванням коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік (1,249), 2015 рік (1,433) при формуванні витягів від 26.02.2018 № №13/260218/03-07, №14/260218/03-07 та від 23.07.2018 року №15/170718/03-07, №17/170718/03-07 та їх формування на дати які вже минули є протиправним.
Вказані висновки відповідають правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2018 у справі № 804/2035/16, що враховується судом, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
У той же час, вирішуючи питання щодо визначення у витягах з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки коефіцієнту Кф 2,50, суд вважає, що в цій частині вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.
Таким чином, коефіцієнт Кф визначається на підставі даних про цільове призначення земельної ділянки.
Відповідно до ст.79-1 Земельного кодексу України передбачено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.
Відповідно до частини 2, 3 статті 20 ЗК України зміна цільового призначення земельних ділянок державної або комунальної власності провадиться Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами, виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передачу цих ділянок у власність або надання у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення, який розробляється в порядку, встановленому законом та погоджується в порядку, встановленому ст. 186-1 ЗК України.
Отже, зміна цільового призначення повинна проводитися у порядку, встановленому для зміни цільового призначення землі, що передбачає розроблення проекту землеустрою.
Крім того, оскільки зміна цільового призначення земельної ділянки передбачає законодавчо-визначену процедуру і прийняття відповідного рішення органом місцевого самоврядування, яке є підставою для зміни юридичного статусу земельної ділянки і застосування нового коефіцієнта її функціонального використання, надання органом місцевого самоврядування дозволу на реконструкцію майнового комплексу під багатофункціональний (адміністративний, громадсько-житловий комплекс) не змінює цільового призначення використання земельної ділянки, лише внаслідок фактичного її використання позивачем. Відповідно на цьому етапі підстав для зміни коефіцієнта її функціонального використання також немає.
Класифікація видів цільового призначення земель в межах категорій затверджена у відповідності до категорій земель встановлених ст. 19 Земельного Кодексу України.
Додаток 1 Порядку № 489 передбачає застосування Кф у значенні 2,5 у разі, якщо у відомостях Державного земельного кадастру цільове призначення земельної ділянки визначено як 03.07 і 03.10 «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» і «для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури» відносить до Секції В. Землі житлової та громадської забудови - Землі громадської забудови.
Разом з тим, відповідно до статтей 15, 18, 20, 21 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років. За результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу підлягають державній експертизі відповідно до закону.
Рішенням Дніпропетровською міською радою від 15 липня 2015 року № 4/65, яке набрало законної сили з 01.01.2016 року затверджена нормотивна грошова оцінка земель міста Дніпропетровська (тобто, грошова оцінка земель різного функціонального використання в розрізі економіко-планувальних зон та локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки в межах економіко-планувальноїи зони).

Зміни до Технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земель в силу ч. 3 ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" вносяться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій" та затверджуються відповідною міською радою. Орган Держгеокадастру не наділений повноваженнями вносити зміни в Технічну документацію.

Доводи позивача про те, що земельні ділянки за кадастровими номерами :02:133:0164 і :02:133:0070 передані Товариству для здійснення будівництва об`єктів громадської та житлової забудови, а після побудови - для їх експлуатації. Однак, фактично (фізично) земельні ділянки використовуються для задоволення громадських потреб та товариством не отримується жодного прибутку від їх використання, суд не приймає до уваги, оскільки вказані обставини не змінюють цільового призначення вказаних ділянок.

Із матеріалів справи вбачається, що цільове призначення земельної ділянки за кадастровим номером :02:133:0164 - 03.10 та :02:133:0070 - 03.07 відповідно «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» і «для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури», однак позивачем суду не надано доказів про те, що вносились зміни до Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель Дніпровською міською радою, а відтак відповідач застосував Кф у значенні 2,5 у відповідності з вказаним цільовим призначенням.

Суд зазначає, що внесення зміни до Державного земельного кадастру встановлено Законом України "Про Державний земельний кадастр".

Так, статтею 20 Закону України "Про Державний земельний кадастр" встановлено, що відомості Державного земельного кадастру є офіційними.

Відповідно до статті 5 цього ж Закону ведення Державного земельного кадастру здійснюється шляхом: створення відповідної державної геодезичної та картографічної основи, яка визначається та надається відповідно до цього Закону; внесення відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру; внесення змін до відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру; оброблення та систематизації відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру.

Згідно із ст. 15 Закону України "Про Державний земельний кадастр" визначено перелік відомостей про земельну ділянку, які включаються до Державного земельного кадастру, зокрема, цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель).

Пунктом "б" ч. 2 ст. 21 Закону України "Про Державний земельний кадастр" передбачено, що відомості про цільове призначення земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру щодо виду використання земельної ділянки в межах певної категорії земель:

-на підставі відповідної документації із землеустрою, яка розробляється при формуванні земельних ділянок, - щодо земельних ділянок, які формуються;

-на підставі письмової заяви власника (користувача) земельної ділянки державної чи комунальної власності, - у разі зміни виду використання земельної ділянки (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони);

-на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яким передбачена зміна її цільового призначення.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що у відповідачів відсутні повноваження внести зміни до Державного земельного кадастру в частині коду цільового призначення земельної ділянки, оскільки це можливо лише у разі надання йому проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яким передбачена зміна її цільового призначення з наступниь його затвердженням відповідним органом.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14 серпня 2019 року у справі № 826/132359/18.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Крістіна" щодо протиправних дій Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області підлягають частково задоволенню.

Розподіл судових витрат слід здійснити у відповідності до положень частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 139, 241-247, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адмністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Крістіна" до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у місті Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Дніпровська міська рада про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування коефіцієнту індексації 1,249 та 1,433, витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 13/260218/03-07 від 26.02.2018, визначеного станом на 01.01.2016 (кадастровий номер :02:133:0164, площею 0,7528 га, місце розташування: Дніпропетровська область, місто Дніпро , бульвар Платонова, в районі будинку 7-А);

Визнати протиправним дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 14/260218/03-07 від 26.02.2018, визначеного станом на 01.01.2016 (кадастровий номер :02:133:0070, площею 0,1277 га; місце розташування: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Платонова, в районі будинку 3-А).

Визнати протиправним дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування коефіцієнту індексації 1,249 та 1,433 у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 15/170718/03-07 від 23.07.2018, визначеного станом на 01.01.2017 (кадастровий номер :02:133:0164, площею 0,7528 га, місце розташування: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Платонова , в районі будинку 7-А).

Визнати протиправним дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо застосування коефіцієнту індексації 1,249 та 1,433, у витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 17/170718/03-07 від 23.07.2018, визначеного станом на 01.01.2017 (кадастровий номер :02:133:0070, площею 0,1277 га; місце розташування: Дніпропетровська область, місто Дніпро, бульвар Платонова, в районі будинку 3-А).

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ - 39835428) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Крістіна" (код ЄДРПОУ - 19154898) судовий збір у розмрі 7684,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев