Справа № 280/1871/19
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

26 вересня 2019 року 11 год. 30 хв.Справа № 280/1871/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання Биховської А.П.

представника позивача - Шулякової М.В.

представника відповідача - Завгороднього В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі - відповідач, ГУ НП в Запорізькій області), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 15.03.2019 № 327 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді сурової догани до начальника Хортицького ВП Дніпровського ВП підполковника поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що відповідач при виданні оскаржуваного наказу порушив порядок накладення дисциплінарних стягнень. Зокрема, оскаржуваний наказ не мітить відомостей про конкретні обставини за яких вчинено проступок, не зазначено які саме посадові обов`язки не виконано та в чому полягає порушення службової дисципліни, а саме порушення вимог пунктів 3 та 4 розділу ІІ Інструкції з організації та взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575. Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідач позов не визнав, надав до суду відзив на адміністративний позов (вх.. №28333 від 10.07.2019). Зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу став висновок службового розслідування із запропонованими стягненнями до винних поліцейських, який складено із дотриманням вимог статті 20 Статуту Національної поліції України. За результатами проведеного розслідування дисциплінарною комісією підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме: в частині порушення вимог пунктів 3 та 4 розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, що знайшло свій вираз у не проведенні комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення та з`ясування всіх обставин події, що в свою чергу призвело до неправильної кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення та несвоєчасне інформування центрального органу управління поліції. Відтак, вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Ухвалою суду від 18.06.2019 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/1871/19, призначено підготовче судове засідання на 10.07.2019.

Протокольною ухвалою суду від 10.07.2019 відкладено підготовче судове засідання до 07.08.2019.

Протокольною ухвалою від 07.08.2019 оголошено перерву в підготовчому провадженні до 27.08.2019 та продовжено строк підготовчого провадження у справі строком на 30 днів.

Протокольною ухвалою суду від 27.08.2019 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 26.09.2019.

26.09.2019 у судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив позов задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, просив у задоволенні позову відмовити з підстав, наведених у відзиві.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, судом встановлено наступне.

Відповідно до наказу ГУ НП в Запорізькій області від 07.11.2015 №43 о/с ОСОБА_1 прийнято на службу в поліцію відповідно до пунктів 9,12 розділу ХІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно наказу ГУ НП в Запорізькій області від 31.10.2018 №422 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ НП в Запорізькій області.

Наказом ГУ НП в Запорізькій області від 15.03.2019 №327 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за порушення вимог пунктів 3 та 4 розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та правопорушенням, їх виявленні та розслідування, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575 до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани. Згідно листа ознайомлення, ОСОБА_2 ознайомився з вказаним наказом 18.03.2019.

Не погодившись з прийнятим наказом від 15.03.2019, ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначаються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон України №580-VIII).

За приписами статті 1 Закону України №580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження встановлено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затверджений Законом України

від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут). Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пунктів 4, 5 статті 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

Розділом ІІІ Дисциплінарного статуту передбачено порядок накладення дисциплінарного стягнення.

Згідно частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено порядок проведення службового розслідування, відповідно до якої службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини четвертої вказаної статті Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Наказ №893).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Наказу №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як слідує з матеріалів адміністративної справи підставою для проведення службового розслідування став рапорт заступника начальника СУ ГУНП в Запорізькій області, майора поліції ОСОБА_3 від 07.03.2019, за результатами розгляду якого видано наказ т.в.о. начальника ГУ НП в Запорізькій області від 07.03.2019 №283 «Про призначення та проведення службового розслідування».

07.03.2019 т.в.о. начальника ГУНП в Запорізькій області, полковником поліції, ОСОБА_4 затверджено Висновок про результати розгляду рапорту заступника начальника відділу СУ Пекного Д.М. щодо невідповідної кваліфікації злочину та не своєчасного інформування центрального органу управління поліції, відповідно до якого у висновках зазначено, що факти, викладені у рапорті заступника начальника відділу СУ ГУ НП ОСОБА_3 рахувати такими, що знайшли свої підтвердження, та, згідно пункту 5 висновків, за порушення вимог пунктів 3, 4 розділу ІІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, що виразилось у не проведенні комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події, що в свою чергу призвело до не правильної кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення та несвоєчасне інформування центрального органу управління поліції, до начальника Хортицького ВП Дніпровського ВП, підполковника поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Відповідно до вступної частини оскаржуваного наказу від 15.03.2019 судом встановлено наступне:

06.03.2019 о 22 год. 52 хв. до Хортицького ВП звернувся ОСОБА_5 із заявою про нанесення йому невідомими особами удар битою по голові та здійснили обстріл з невстановленої зброї травматичної дії. За вказаним фактом СВ Хортицького ДВМ ГУНП відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 Кримінального кодексу України. 07.03.2019 під час моніторингу вчинених кримінальних правопорушень відповідальним від керівництва слідчого управління ГУ НП Пекним Д.М. було виявлено не вірну кваліфікацію вказаного злочину. В подальшому відомості вчинення кримінального правопорушення у ЄРДР внесено зміни правової кваліфікації з частини четвертої статті 296 Кримінального кодексу України на частину другу статті 15, пункти 4 , 11, 12 частини другої статті 115 Кримінального кодексу України. За фактом неналежної організації роботи СОГ щодо відпрацювання місця події та своєчасного інформування центрального органу управління поліції наказом ГУНП в Запорізькій області від 28.01.2019 №90 призначено службове розслідування у формі письмового провадження

За результатами проведеного службового розслідування встановлено факти порушення вимог Кримінального кодексу України, Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, наказів №111 від 16.02.2018 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного реагування інформування в органах, підрозділах Національної поліції України» та від 06.11.2018 №1015 «Про внесення змін до Переліку та подій, інформація про які подається до центрального органу управління поліції головних управлінь Національної поліції АР Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві», листа Головного слідчого управління Національної поліції України від 27.01.2016 №1830/24/3/4-2016, що свідчать про ознаки дисциплінарного проступку.

Тобто, як слідує з матеріалів службового розслідування та п. 3 резолютивної частини оскаржуваного наказу підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало не проведення позивачем комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події, що в свою чергу призвело до не правильної кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення та несвоєчасне інформування центрального органу управління поліції.

Щодо твердження відповідача про не проведення позивачем комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Наказом начальника ГУ НП в Запорізькій області від 06.12.2017 №3749 затверджено Типові посадові (функціональні) обов`язки начальників відокремлених відділів (відділень) поліції області, на підставі якого розроблено Типові посадові (функціональні) обов`язки начальника Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області.

Так, пунктом 2 Типових посадових (функціональних) обов`язків начальника Хортицького відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області передбачено, що він несе відповідальність перед керівництвом ГУНП та відділу поліції за стан виконання покладених на відділення повноважень, визначених Законом України «Про Національну поліцію» та Положенням про відділення поліції, а також, за організацію діяльності очолюваного ним підрозділу.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.07.2017 за №937/30805, затверджено Інструкцію з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні (далі - наказ №575).

Розділом II наказу №575 встановлено порядок організація взаємодії при надходженні до органу, підрозділу поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та реагуванні на них.

Відповідно до частини першої розділу ІІ наказу №575 про надходження до органу, підрозділу поліції заяви або повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення уповноважений працівник чергової частини зобов`язаний негайно доповісти керівникові органу досудового розслідування, який визначає слідчого, що здійснюватиме досудове розслідування, а також поінформувати керівника органу, підрозділу поліції.

Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та розпочати розслідування.

Відповідно до п.3 розділу ІІ наказу №575 начальники ГУНП, їх територіальних (відокремлених) підрозділів є відповідальними за організацію своєчасного направлення на місце події слідчо-оперативної групи (далі - СОГ) у повному складі, інших працівників органу, підрозділу поліції залежно від обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення та доставляння за необхідності до місця події спеціалістів інших органів.

Згідно п. 4 розділу ІІ наказу №575 після надходження до органу, підрозділу поліції інформації про вчинення кримінального правопорушення та внесення інформації до ЄРДР під керівництвом начальника органу, підрозділу поліції здійснюється комплекс першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, у тому числі за дорученням слідчого, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події.

Першочергові заходи та невідкладні слідчі (розшукові) дії можуть передбачати:

проведення огляду місця події;

переслідування і затримання правопорушників за слідами або указаними потерпілими і очевидцями напрямками переміщення правопорушника або за результатами роботи службового собаки, організація загороджувальних заходів, у тому числі в місцях можливого перебування або появи правопорушників;

проведення розшукових заходів у місцях перебування осіб, схильних до вчинення правопорушень (у тому числі збуту викраденого майна);

виявлення свідків та очевидців події, опитування (у разі внесення відомостей в ЄРДР - допит) з цією метою осіб, які проживають або працюють поблизу місця вчиненого діяння, а також осіб, які могли перебувати на можливих шляхах руху правопорушника до та від місця події;

установлення базових станцій операторів мобільного (рухомого) зв`язку, що обслуговують територію, на якій знаходиться місце вчинення злочину, та можливих напрямків руху особи, яка його вчинила, а також інших місць з урахуванням обставин кримінального правопорушення;

проведення поквартирного чи подвірного обходу для збирання відомостей про подію, обстеження місцевості в районі вчинення кримінального правопорушення, виявлення загублених, викинутих правопорушником знарядь учиненого діяння, інших предметів, отримання додаткової інформації про подію та осіб, які вчинили кримінальне правопорушення;

орієнтування особового складу органів та підрозділів поліції на території обслуговування, на якій учинено кримінальне правопорушення, та суміжних територіях, а також (за необхідності) представників громадськості про характер, час, місце і спосіб учинення кримінального правопорушення, кількість осіб, які його вчинили, їх зовнішність, прикмети викраденого та про інші відомості, що мають значення для встановлення правопорушників та їх розшуку;

використання можливостей баз (банків) даних єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та інших інформаційних ресурсів, а також засобів масової інформації;

перевірку осіб за базами (банками) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, та іншими інформаційними ресурсами, передбаченими статтями 26, 27 Закону України "Про Національну поліцію";

інші передбачені законодавством заходи та дії, необхідні для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

У разі якщо в результаті проведених першочергових заходів і невідкладних слідчих (розшукових) дій не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, керівник органу, підрозділу поліції організовує і забезпечує подальшу роботу з розкриття цього кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду справи, судом з пояснень ОСОБА_1 , що викладені у Висновку від 07.03.2019, встановлено, що 06.03.2019 о 22 год. 53 хв. надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_5 , про те, що його побили невідомі та стріляли з пістолета. Після чого, для відпрацювання вказаного повідомлення їм було оголошено «Тривогу» з метою зібрання особового складу відділення поліції та відпрацювання вищевказаного кримінального правопорушення. Після чого, він прибув на місце події та після спілкування з заявником ( ОСОБА_7 ) та з`ясував обставини скоєння злочину. Після цього, ОСОБА_1 доповів начальнику Дніпровського ВП Фомічову О.М . , заступнику начальника ГУ НП - Попову Ю.В. та заступнику начальника ГУ НП - начальнику СУ Гребенюку К.В. Після він зайнявся організацією розкриття злочину «по гарячих слідах», а саме організацією роботи карного розшуку та дільничних офіцерів поліції. На місці скоєння злочину також прибули його заступники по карному розшуку, превенції та слідства. Прибув також заступник прокурора прокуратури №3 Швець К.С. Прийнятими заходами особу одного з нападників було встановлено та організовано документування його злочинної діяльності. Також ОСОБА_1 додав, що згідно КПК України, а саме статті 214 він не має права приймати та надавати вказівки щодо кваліфікації злочину та не є учасником кримінального процес. Тому питання щодо внесення відомостей до ЄРДР, кваліфікацією злочину займалися слідчі та їх керівництво, узгоджуючи свої дії з прокурором.

В акті службового розслідування зазначено, що: «…на місце події було здійснено виїзд начальником Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області Булановим Ю.О., т.в.о. начальника СВ Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Душенко O.A., начальником СКП Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Ручка П.П., слідчий СВ Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Циб І.С., спеціаліст- криміналіст Скіртач О.О., начальником Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області Фомічов О.М….. Огляд місця події проводився слідчим Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Циб І.С. 06.03.2019, в період часу з 02:20 год. до 04:30 год. проведено огляд місця події, яке розташоване у під`їзді № 2 будинку АДРЕСА_3 . Під час огляду виявлено та вилучено: 7 (сім) змивів нашарувань РБК та контролі до них; зіскоб нашарування РБК; гільза з маркуванням: «S&B 9mm P.A Blank»;8 (вісім) гільз маркуванням: «Сова П 9 мм Р.А»; 8 (вісім) гільз з маркуванням «Техкрим 9 мм Р.А»; рукавичка з тканини, для будівельних робіт; 3 (три) гумові сфери….Проведеними першочерговими слідчими та оперативними заходами встановлено особу одного з нападників, яким є: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , інші анкетні дані встановлюються….» тощо.

Тобто, зазначаючи про першочергові слідчі та оперативні заходи, які були вчинені за вказаною подією в акті службового розслідування не міститься посилань на те, які саме першочергові заходи та невідкладні слідчі (розшукові) дії, спрямовані на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події не вчинив позивач, як начальник Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області.

У відзиві на адміністративний позов відповідач також не навів такі першочергові та оперативні заходи, які мав провести саме позивач.

Щодо несвоєчасного інформування центрального органу управління поліції.

Наказом Національної поліції України від 04.07.2018 №645 затверджено Перелік правопорушень та подій, інформація про які подається до центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, відповідно до якого згідно підпункту 1 пункту 8 розділу І про факти зникнення, загибелі, самогубства, а також кримінальне правопорушення, що вчинено стосовно депутатів, керівників органів державної влади та місцевого самоврядування, правоохоронних органів, політичних партій та об`єднань громадян, суддів, журналістів, релігійних діячів, заслужених діячів науки, культури і мистецтв Слідче управління (слідче відділення) у строк протягом 30 хвилин повинен попередньо здійснити доповідь по телефону.

Під час судового розгляду справи, судом встановлено, що особа, щодо якої вчинено кримінальне правопорушення є головою правління Запорізької правозахисної антикорупційної народної ради.

Таким чином суд зазначає, що інформування центрального органу управління поліції покладено на слідче управління (відділення), та виходить за межі повноважень керівника відокремленого відділення. Вказані завдання входять до повноважень диспетчера відповідно до вимог пп.18 п.13 розділу ІІІ наказу Міністерства внутрішніх справ України №111 від 16.02.2018 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного реагування інформування в органах, підрозділах Національної поліції України» (далі - наказ №111), відповідно до якої зазначено, що при отриманні заяв чи повідомлень про особливо тяжкі (тяжкі) кримінальні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, які можуть викликати широкий суспільний резонанс (далі - резонансне кримінальне правопорушення чи надзвичайна подія), негайно проставляти відповідну відмітку в системі ІПНП та інформувати оперативного чергового ГУНП.

При цьому, суд звертає увагу що розділом VII наказу №111 VІІ встановлено обов`язки керівників органів (підрозділів) поліції щодо реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування чергової служби вищого рівня, відповідно до якого за організацію реагування на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, достовірність, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади відповідають начальники органів (підрозділів) поліції або особи, які виконують їх обов`язки.

З метою організації належного реагування на правопорушення або події, подолання наслідків надзвичайних ситуацій, забезпечення взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, своєчасного інформування на місця подій виїжджають:

1) начальники ГУНП або особи, які виконують їх обов`язки - під час отримання повідомлень про вбивства, розбої, кримінальні правопорушення, учинені із застосуванням вогнепальної зброї чи вибухівки, а також правопорушення або події, які можуть викликати суспільний резонанс;

2) відповідальні по ГУНП, начальники ТВП або особи, які виконують їх обов`язки - під час отримання повідомлень про тяжкі, особливо тяжкі злочини, правопорушення або події, які можуть викликати суспільний резонанс, та особисто з місця події доповідають начальникові ГУНП або особі, яка виконує його обов`язки;

3) інші особи керівного складу ГУНП, ТВП - у випадках, передбачених Інструкцією чергової служби та Алгоритмом орієнтовних невідкладних дій працівника чергової служби.

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 , керівником Хортицького ВП Дніпровського відділу поліції ГУ НП в Запорізькій області було виконано вказані вимоги наказу №111 в повному обсязі.

Крім того, в акті службового розслідування зазначено, що «…працівниками чергової частини Хортицького ВП відповідна телеграма в ІПС ІПНП була направлена лише 04:54 07.03.2019 тобто через 5 годин після отримання повідомлення зі служби «102» (термін передачі - 1 година, наказ НГГУ від 04.07.2018 № 645). Так, старший інспектор-черговий чергової частини Хортицького ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області майор поліції ОСОБА_11 , та старший інспектор-черговий чергової частини УОАЗОР ГУНП ОСОБА_12 перебуваючи на службі, порушили вимоги п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, Закону України «Про Національну поліцію», вимоги ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, вимоги п.п. 15 п. 2 р. IV Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, вимоги пп. 1 п. 8 Переліку правопорушень та подій, інформація про які подається до центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в АР Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві затвердженого наказом Національної поліції України від 04.07.2018 №645, в частині несвоєчасного інформування чергової частини вищого рівня (ЧЧ УОАЗОР ГУНП)».

Відтак, доводи відповідача щодо несвоєчасного інформування ОСОБА_1 центрального органу управління поліції не знайшли свого підтвердження.

Щодо невірної кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення, то суд зазначає, що статтею 214 Кримінального процесуального кодексу України встановлено порядок початку досудового розслідування, до частини першої якої слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Таким чином, повноваження що кваліфікації кримінального правопорушення відноситься до повноважень слідчого або прокурора.

Крім того, під час судового розгляду справи, документами підтверджується, що під час проведення розшукових та слідчих дій попередня кваліфікація правопорушення була узгоджена заступником начальника СВ Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП, майором поліції Душенко О.А. з т.в.о. начальника ГУНП - начальником СУ ГУНП Гребенюком К.В.

Зокрема, в акті службового розслідування зазначено, що «…т.в.о. начальника СВ Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП майором поліції Душенком O.A. порушено вимоги ст.39 Кримінального процесуального кодексу України, п.п.8, 12 п.4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570 та листа Головного слідчого управління Національної поліції України від 27.01.2016 № 1830/24/3/4-2016..».

Відтак, матеріалами службового розслідування встановлено вину іншої особи у нездійсненні контролю за правильною кваліфікацією злочину.

Відповідно до пункту 4 розділу V наказу №893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 2 розділу VI наказу №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що під час проведення службового розслідування відносно дій ОСОБА_1 , комісією не у повному обсязі досліджено обставини події та неналежно надано оцінку подіям з урахуванням визначеного кола повноважень учасників досудового розслідування кримінального правопорушення, що призвело до видання наказу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 15.03.2019 № 327 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності без законних на те підстав.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, адміністративний позов слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн., що підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Оригінал квитанції від 18.03.2019 знаходиться в матеріалах адміністративної справи.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративий позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , код ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, 29, ) про визнання протиправним та скасування наказу, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 15.03.2019 № 327 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді сурової догани до начальника Хортицького ВП Дніпровського ВП підполковника поліції ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Запорізькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі виготовлено та підписано 21.10.2019

Суддя Л.Я. Максименко