Справа № 140/2619/18
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року ЛуцькСправа № 140/2619/18

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Каленюк Ж.В.,

за участю секретаря судового засідання Шепталової А.П.,

представника позивача Самчука А .М.,

представника відповідача Бутулай І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Рівнеінвестпроект" до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Дубеля Андрія Івановича про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Рівнеінвестпроект" (надалі - ПрАТ "Рівнеінвестпроект", товариство, проектувальник, позивач) звернулося з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Дубеля Андрія Івановича (далі - головний інспектор будівельного нагляду, відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови від 25 травня 2018 року №6/1532 про накладення штрафу в сумі 158580,00 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позову позивач вказав, що в листопаді 2018 року йому стало відомо про надходження до Рівненського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області для примусового виконання постанови головного інспектора будівельного нагляду від 25 травня 2018 року №6/1532, яка була повернута стягувачу без виконання, оскільки у ній зазначено ідентифікаційний код юридичної особи ПрАТ "Рівнеінвестпроект", однак боржником зазначено ПрАТ "Рівнеінвестбуд". На адвокатський запит до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (надалі - Управління ДАБІ у Волинській області) було встановлено, що зазначена постанова прийнята на підставі акта від 23 лютого 2018 року №536/1905, складеного за результатами проведення планового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Нове будівництво двох багатоквартирних житлових будинків в селі Струмівка Луцького району Волинської області" (далі - об`єкт будівництва), замовником якого є ОСОБА_2 , підрядником - фізична особа-підприємець ОСОБА_6, а проектувальником - ПрАТ "Рівнеінвестпроект". Перевіркою виявлено, що передана проектувальником замовнику проектна документація не відповідає державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Водночас, акт складено стосовно ПрАТ "Рівнеінвестбуд", але вказана адреса та ідентифікаційний код юридичної особи ПрАТ "Рівнеінвестпроект". На підставі акта перевірки 16 травня 2018 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а 25 травня 2018 року винесено спірну постанову №6/1532 про притягнення товариства до відповідальності відповідно до статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 158580,00 грн.

Позивач вважає, що постанова від 25 травня 2018 року №6/1532 порушує його права та підлягає скасуванню. При цьому товариство посилається на порушення відповідачем пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), та пунктів 3, 13, 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі - Порядок №244), стосовно проведення планового заходу та розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Зокрема, ПрАТ "Рівнеінвестпроект" не було повідомлено про плановий захід, відтак представник товариства не був присутній під час його проведення. Позивачу невідомо, хто та у якому обсязі надав головному інспектору будівельного нагляду проекту документацію, а він безпосередньо був позбавлений можливості надати документи та відповідні пояснення. Без його присутності складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності передує не тільки винесення протоколу, а й наявність доказів щодо безпосереднього його отримання суб`єктом містобудування, які, як зазначив позивач, він не отримував. Не повідомлено товариство у встановленому порядку і про розгляд справи. Водночас, позивач стверджує, що розроблена ним та передана замовнику проектна документація відповідає усім вимогам Державних будівельних норм (ДБН) А.2.2-3-2014. Склад та зміст проектної документації на будівництво (далі - ДБН А.2.2-3-2014). Також вказав, що у річному плані Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ України) на 2018 рік, оприлюдненому на офіційній веб-сторінці, відсутні відомості про проведення планової перевірки. На думку позивача, наведене вказує на порушення процедури накладення штрафу та проведення такої перевірки та з наведених просив позов задовольнити.

Ухвалою від 27 грудня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; її розгляд визначено проводити за правилами загального позовного провадження (а.с.1 том 1).

У відзиві на позов відповідач його вимоги не визнав (а.с.49-51 том 1). В обґрунтування цієї позиції вказав, що перевірка позивача проведена правомірно: на підставі наказу ДАБІ України від 22 грудня 2017 року №1905 "Про затвердження плану перевірок об`єктів будівництва на перший квартал 2018 року", направлення на проведення планового заходу від 09 лютого 2018 року та у присутності суб`єктів містобудування, які будують об`єкт будівництва. При цьому складеним 23 лютого 2018 року актом за результатами проведення планового заходу встановлено, що передана замовнику проектна документація розроблена проектувальником з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, пунктів 4.3, 8.2 та Додатку Д (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014.

З метою ознайомлення з актом перевірки та складання протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивачу надіслано рекомендовані листи від 23 лютого 2018 року №1003-1.19/556-18, від 07 березня 2018 року №1003-1.19/719, від 03 травня 2018 року №1003-1.19/1269-18, у яких позивача запрошено до офісу відповідача 06 березня 2018 року, 22 березня 2018 року та 16 травня 2018 року. Відповідно до пункту 3 Порядку №244 передбачено, що надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів. З наведених підстав вважає, що не отримання позивачем надісланих документів не може ставитись у провину відповідача.

Відповідач зазначив, що відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно зі статтею 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" несе проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту. Статтею 11 Закону України "Про будівельні норми", частиною першою статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пунктом 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року №45, пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 визначено обов`язковим дотримання усіма суб`єктами містобудування вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та державних стандартів, будівельних норм і правил.

Відповідач вважає, що оскільки перевіркою встановлені порушення вимог державних будівельних норм, то застосування штрафу на підставі Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" є правомірним. Зауважив, що постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 25 травня 2018 року № 6/1532 є похідною від виявленого факту самого порушення і винесена в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.

З наведених підстав відповідач у задоволенні позову просив відмовити.

Інші заяви по суті від сторін не надходили.

Ухвалами суду: від 21 лютого 2019 року продовжено строк підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів; від 20 березня 2019 року призначено судову будівельно-технічну експертизу та провадження у справі зупинено до одержання результатів експертизи; від 20 вересня 2019 року поновлено провадження у справі, а від 25 вересня 2019 року - закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті (а.с.98 том 1, а.с.8-9, 42, 66 том 2).

У судовому засіданні 16 та 24 жовтня 2019 року представники позивача позовні вимоги підтримали повністю з підстав, викладених у позові; позовні вимоги просили суд задовольнити; представник відповідача позовні вимоги заперечила з підстав, викладених у відзиві, та просила відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення учасників справи (вступне слово), дослідивши заяви по суті справи, письмові докази, суд встановив такі обставини.

Наказом ДАБІ України від 22 грудня 2017 року №1905 затверджено план перевірок об`єктів будівництва на перший квартал 2018 року (а.с.52-53 том 1). До плану перевірок включено об`єкт будівництва "Нове будівництво багатоквартирних житлових будинків: село Струмівка, Луцький район, Волинська область"; суб`єкти містобудування: замовник ОСОБА_2 , підрядник фізична особа-підприємець ОСОБА_6, проектувальник ПрАТ "Рівнеінвестпроект". На підставі плану-графіка перевірок головним інспекторам будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Волинській області Дубелю А.І. та Маркевичу С.Б. видано направлення від 09 лютого 2018 року №4/1905 (а.с.54 том 1) на проведення зазначеної перевірки з 12 по 23 лютого 2018 року на об`єкті "Нове будівництво двох багатоквартирних житлових будинків" за адресою: село Струмівка, Луцький район, Волинська область, щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 . вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Як свідчить розписка, з направленням ознайомлена ОСОБА_2 (а.с.54 зворот, том 1).

З матеріалів справи встановлено, що перевірка об`єкта будівництва розпочата 12 лютого 2018 року у присутності замовника, підрядника та особи, яка здійснює технічний нагляд ( ОСОБА_4 ) та завершена 23 лютого 2018 року із складанням акта №536/1905 про проведення планового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (надалі - акт перевірки, а.с.63-71 том 1).

Актом перевірки встановлено, що на момент перевірки на об`єкті були зведені коробка будинку, частково влаштована покрівля, встановлені зовнішні вікна та двері, закінчена кладка внутрішніх стін та перегородок. Виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: проектна документація складена та передана замовнику з порушенням пунктів 4.3, 8.2 та додатку Д (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014, абзацу другого статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність". Так в акті перевірки зазначено, що технічні умови в проектній документації відсутні. В порушення додатку Д (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014 у пояснювальній записці проекту відсутні відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії; відсутній розділ інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони); відсутні відомості з обсягами робіт (перелік актів на закриття прихованих робіт); відсутні рішення щодо захисту приміщень від зовнішнього і внутрішнього шумів (гулу), рішення водопостачання, каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, зв`язку, пожежної та охоронної сигналізації, обладнання замково-перегородними пристроями. В основних кресленнях відсутні ситуаційний план у масштабі, принципові рішення з вертикального планування, благоустрою та озеленення, план зовнішніх інженерних мереж та комунікацій масштабу 1:2000, плани трас внутрішньо майданчикових мереж і споруд масштабу 1:500, принципові схеми улаштування інженерного обладнання (опалення, холодного та гарячого водопостачання, каналізації, електрообладнання газопостачання), відсутні технологічні компонування з планами розміщення (розташування) основного устаткування. В акті перевірки вказано, що генеральним проектувальником є ПрАТ "Рівнеінвестбуд" (місто Рівне, вулиця Буковинська, 7, ідентифікаційний код 23302887). Акт підписаний присутніми під час перевірки суб`єктами містобудування.

Зазначений акт надісланий Управлінням ДАБІ у Волинській області супровідним листом від 23 лютого 2018 року №1003-1.19/556-18 в адресу ПрАТ "Рівнеінвестбуд", головному архітектору проекту Чабаку М.С. ( місто Рівне, вулиця Буковинська, 7 ) рекомендованим порядком (а.с.55 том 1). Одночасно повідомлено про необхідність з`явитися 06 березня 2018 року для складання протоколу та припису.

Листом Управління ДАБІ у Волинській області від 07 березня 2018 року №1003-1.19/719-18 за вказаною вище адресою надіслано повторне запрошення до Управління ДАБІ у Волинській області на 22 березня 2018 року - для складання протоколу та припису. Як видно з повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення, зазначений лист повернуто відділенням поштового зв`язку з довідкою від 16 квітня 2018 року "за закінченням терміну зберігання" (а.с.56 том 1). Втретє запрошення направлено рекомендованим порядком супровідним листом від 03 травня 2018 року №1003-1.19/1269-18 про необхідність прибуття до Управління 16 травня 2018 року, однак і цей лист повернувся без вручення адресату (а.с.58 том 1).

16 травня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду Дубелем А.І. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ПрАТ "Рівнеінвестбуд" за реквізитами, належними ПрАТ "Рівнеінвестпроект" (а.с.61-62). Протокол складено у відсутності уповноваженої особи проектної організації (є посилання на повідомлення від 03 травня 2018 року №1003-1.19/1269-18). В протоколі відображено зміст тих порушень у сфері містобудівної діяльності, що й в акті перевірки. Зазначений протокол 16 травня 2018 року надіслано супровідним листом №1003-1.18/1425-18 разом із листом №1003-1.18/1426-18; рекомендований лист повернувся без вручення адресату за закінченням терміну зберігання 19 червня 2018 року (а.с.59 том 1).

25 травня 2019 року на підставі акта перевірки від 23 лютого 2018 року №536/1905 та протоколу від 16 травня 2018 року відповідачем винесено постанову про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та у зв`язку із виявленими під час перевірки порушеннями пунктів 4.3 та 8.2, додатку Д (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014, абзацу другого статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" ПрАТ "Рівнеінвестбуд" (ідентифікаційний код 23302887) визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 158580,00 грн. (а.с.72-73 том 1). Постанову скеровано в адресу ПрАТ "Рівнеінвестбуд" за місцезнаходженням ПрАТ "Рівнеінвестпроект" супровідним листом від 25 травня 2018 року №1003-1.18/1534-18 (а.с.60 том 1), який також повернувся без вручення за закінченням терміну зберігання.

Позивач, вважаючи постанову про накладення штрафу протиправною, звернувся для захисту своїх прав із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд встановив, що вони виникли стосовно притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності позивача як суб`єкта містобудування, а тому врегульовані Законом України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Законом України 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України 20 травня 1999 року №687-XIV "Про архітектурну діяльність", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (Порядок №244).

Статтею 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно із частиною першою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Порядок №553). Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як вказано у пункті 1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Зокрема, як передбачено частиною першою статті 5 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Пунктом 5 та 6 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю. Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

За правилами частини четвертої статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Частиною п`ятою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У свою чергу, пунктом 14 Порядку №553 визначено обов`язок суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Перевіряючи доводи позивача про допущені посадовими особами Управління ДАБІ у Волинській області порушення вимог щодо проведення перевірки, судом встановлено, що у направленні на перевірку від 09 лютого 2018 року №4/1905 вказано про її проведення на підставі наказу ДАБІ України від 22 грудня 2017 року №1905. Зазначений наказ на офіційному сайті ДАБІ України не оприлюднювався - доказів протилежного суду не надано.

Дослідженням цього наказу встановлено, що до плану перевірок включено об`єкт будівництва "Нове будівництво двох багатоквартирних житлових будинків в селі Струмівка Луцького району Волинської області" (замовник - ОСОБА_2 , підрядник - фізична особа-підприємець ОСОБА_6, а проектувальник - ПрАТ "Рівнеінвестпроект"). У виданому на підставі цього наказу направленні на перевірку від 09 лютого 2018 року №4/1905 зазначено про здійснення перевірки на об`єкті будівництва "щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил". З направленням ознайомлено виключно ОСОБА_2 .

Як встановлено пунктом 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Судом встановлено, що перевірка розпочата з участю замовника, підрядника та особи, яка здійснює технічний нагляд за будівництвом. Той факт, що уповноважений представник генерального проектувальна ПрАТ "Рівнеінвестпроект" та особа, яка здійснює авторський нагляд, Чабак М.С. під час проведення перевірки не були присутні не є спірним. Разом з тим, доказів повідомлення ПрАТ "Рівнеінвестпроект" про проведення планової перевірки відповідно до пункту 12 Порядку №553 відповідач суду не надав.

У пункті 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, серед іншого, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, пунктом 13 Порядку №553 визначено право суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Встановлені Порядком №533 правила щодо проведення перевірок є законодавчими гарантіями дотримання прав суб`єктів містобудування під час контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Недотримання встановлених Порядком №533 приписів порушує відповідні гарантії захисту прав та інтересів суб`єктів, що підлягають контролю, а отже, є порушенням суб`єктивних прав останніх в адміністративних правовідносинах.

Пунктом 12 Порядку №553 обумовлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Суд звертає увагу, що на кожному конкретному об`єкті будівництва можуть знаходитися (виконувати роботи) суб`єкти містобудування, перелічені у пункті 1 Порядку №533 (замовники, проектувальники, підрядники та експертні організації - суб`єкти містобудування). Під час перевірки об`єкта будівництва можуть бути виявлені порушення зі сторони одного або декількох суб`єктів містобудування.

Згідно з пунктами 16, 18, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У пункті 17 Порядку №533 вказано, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Із зазначеної норми вбачається, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених у відповідному акті.

З огляду на вище викладене суд дійшов висновку, що виявлені посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил фіксуються у відповідних актах, які складаються щодо кожного конкретного суб`єкта містобудування.

Такі ж висновки наведені у постановах Верховного Суду від 07 лютого 2019 року у справі №201/3017/17 (2-а/201/281/2017) та від 27 лютого 2019 року у справі №210/3059/17 (2-а/210/148/17).

Як уже зазначалося судом, по завершенню 23 лютого 2018 року планової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва посадовими особами Управління ДАБІ у Волинській області було складено акт перевірки. Не дивлячись на те, що акт складено у відсутності проектувальника, висновки акта стосуються виключно його.

Дослідженням повідомлень, які надав суду відповідач, встановлено, що супровідним листом від 23 лютого 2018 року №1003-119/556-18 надіслано акт перевірки та запрошено ПрАТ "Рівнеінвестбуд" (місто Рівне, вулиця Буковинська, 7) з`явитись до Управління 06 березня 2018 року. З фіскального чека від 26 лютого 2018 року слідує, що лист надіслано адресату - "Рівнеінвестбуд" (Рівне) - рекомендованим порядком (а.с.55 зворот, том 1). Повідомлення про вручення позивачу рекомендованого поштового відправлення суду не надано. Усі наступні листи, адресовані ПрАТ "Рівнеінвестбуд", надіслані рекомендованим порядком з повідомленням про вручення поштового відправлення також на вказану адресу. При цьому запрошення прибути до Управління об 11:00 22 березня 2018 року (лист від 07 березня 2018 року №1003-1.9/719-18) повернулося без вручення за закінченням терміну зберігання 16 квітня 2018 року, а лист від 03 травня 2018 року №1003-1.19/1269-18 про виклик на 11:00 16 травня 2018 року - 06 червня 2018 року (а.с.56-58 том 1). Незважаючи на ці обставини, 16 травня 2018 року відповідачем за відсутності уповноваженого представника ПрАТ "Рівнеінвестпроект" та на підставі зафіксованих в акті порушень складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ПрАТ "Рівнеінвестбуд" (ідентифікаційний код 23302887), який разом із актом перевірки став підставою для притягнення проектувальника до відповідальності.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

У розумінні статті 1 цього Закону правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Статтею 1 Закону "Про архітектурну діяльність" визначено, що проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

У статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" термін "проектна документація" має таке значення: затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно із частиною першою статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 05 листопада 2009 року №1704-VI "Про будівельні норми" будівельні норми - затверджений суб`єктом нормування підзаконний нормативний акт технічного характеру, що містить обов`язкові вимоги у сфері будівництва, містобудування та архітектури; державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

Статтею 11 Закону України "Про будівельні норми" визначено, що застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення.

Пунктом 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Згідно з пунктом 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови; завдання на проектування (додаток Б). Інші вихідні дані, які надаються замовником, наведені в додатку А.

За правилами пункту 4.8 ДБН А.2.2-3:2014 проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво. Відповідно до пункту 8.2 ДБН А.2.2-3:2014 робочий проект (РП) є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

В додатку Д (довідковий) ДБН А.2.2-3:2014 наведено склад проекту (затверджувальної частини робочого проекту) на будівництво об`єктів невиробничого призначення.

Згідно з частиною першою статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Стаття 324 Господарського кодексу України передбачає, що за договором підряду на проведення проектних і досліджувальних робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну документацію або виконати обумовлені договором проектні роботи, а також виконати досліджувальні роботи, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити їх. Підрядник несе відповідальність за недоліки проекту, в тому числі виявлені в процесі його реалізації та експлуатації побудованого за даним проектом об`єкта. У разі виявлення недоліків проекту підрядник зобов`язаний безоплатно переробити проект, а також відшкодувати замовнику збитки, спричинені недоліками проекту.

Позивач не заперечує тієї обставини, що він є суб`єктом містобудування у спірних відносинах, оскільки на підставі договору від 13 квітня 2017 року №18.2231.17, укладеного із замовником ОСОБА_2 , взяв на себе зобов`язання з розробки проекту двох багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями в селі Струмівка Луцького району Волинської області (а.с.88-89 том 1); актом виконаних робіт від 17 липня 2017 року підтверджується виконання робіт з розробки проектної документації згідно з договором (а.с.91 том 1).

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон) визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (Порядок №244).

Так пунктом 2 Порядку №244 встановлено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема Держархбудінспекцією. Накладати штрафи від імені Держархбудінспекції мають право, у тому числі, головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з пунктом 3 Порядку №244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 9 Порядку № 244).

Відповідно до пунктів 13, 14 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Пунктом 15 Порядку №244 встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

За нормами пункту 3 Порядку №244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Разом з тим, суд не вважає, що відповідач виконав обов`язок щодо належного повідомлення ПрАТ "Рівнеінвестпроект" про проведення перевірки та доведення її результатів, оскільки усі документи хоч і були надіслані за адресою ПрАТ "Рівнеінвестпроект", що вказана в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.244-246), однак із зазначенням іншого адресата - ПрАТ "Рівнеінвестбуд". Суд погоджується, що у даному випадку мала місце описка під час документування результатів перевірки. Однак не може залишитися поза увагою той факт, що жодний із рекомендованих листів із матеріалами перевірки працівником відділення поштового зв`язку не був вручений позивачу, вочевидь, у зв`язку із допущеною відповідачем опискою. Відтак, наведене не може бути доказом відмови позивача від отримання документів, які є підставою для притягнення його до відповідальності, та водночас не свідчить про виконання органом архітектурно-будівельного контролю вимог пункту 3 Порядку №244, а відтак надані суду повідомлення про надіслання рекомендованих відправлень не можуть бути допустимим доказом належного вручення позивачу як проектувальнику зазначених документів.

Відповідно до висновків Верховного Суду у постановах від 07 лютого 2019 року у справі №201/3017/17 та від 27 лютого 2019 року у справі №210/3059/17 акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило його право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Встановлені у справі обставини свідчать про порушення відповідачем пунктів 13, 14 Порядку №244 стосовно складення протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: позивач не був у належний спосіб повідомлений про складення протоколу, йому як суб`єкту містобудування, який притягується до відповідальності, не роз`яснено його права та обов`язки, передбачені законом та цим Порядком.

У даному випадку критична оцінка процедурним порушенням, які допущені контролюючим органом при проведенні перевірки, впливає на розгляд питання щодо правомірності постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка прийнята відповідачем за результатами перевірки.

У пункті 16 Порядку №244 визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За приписами пунктів 17, 18 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

У спірному випадку такі положення Порядку №244 не дотримані відповідачем, оскільки суду не надано доказів повідомлення позивача про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (хоч в постанові є посилання на лист №1003-1.18/1426-18, його зміст суду невідомий).

Згідно з пунктом 20 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів (пункт 19 Порядку №244).

Згідно з вимогами пункту 21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час підготовки справи до розгляду відповідач не перевірив, зокрема, чи сповіщено позивача як суб`єкта містобудування, про час і місце розгляду справи. Фактично позивача було позбавлено можливості надати пояснення, заперечення, додаткові матеріали протягом усього часу здійснення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Судом поставлено під сумнів також і об`єктивність такої перевірки. При цьому між сторонами існує спір, чи у повному обсязі надана присутніми під час перевірки суб`єктами містобудування проектна документація та чи у повному обсязі вона досліджена посадовими особами органу архітектурно-будівельного контролю. Відповідач доводить, що передана для огляду суду проектна документація (а також копії окремих її частин, що є в матеріалах справи) не відповідає тій, що надана замовником під час перевірки (посилається на світлокопії окремих її сторінок а.с.106-115 том 1). У свою чергу, позивач доводить, що порушення його прав на участь у перевірці призвело до необ`єктивних її результатів.

При вирішенні спору за клопотанням позивача було призначено судову будівельну-технічну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання: чи відповідає розроблена ПрАТ "Рівнеінвестпроект" проектна документація для будівництва об`єкту "Будівництво двох багатоквартирних житлових будинків в селі Струмівка Луцького району Волинської області" вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, тощо), у тому числі, ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво"? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності? (а.с.8-9 том 2).

За висновком експерта від 29 липня 2019 року №8212 комісійної судової будівельно-технічної експертизи проектної документації, розробленої ПрАТ "Рівнеінвестпроект", по об`єкту "Будівництво двох багатоквартирних житлових будинків в селі Струмівка Луцького району Волинської області" встановлено, що проектна документація, в цілому, відповідає ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (Додаток Д). Водночас, проектна документація має окремі невідповідності (а.с.15-25 том 2).

У судовому засіданні представники позивача звернули увагу, що за висновком експерта не підтверджено ті порушення, які зафіксовані в акті перевірки (крім зауваження про те, що в проекті відсутні рішення щодо пожежної сигналізації нежитлових приміщень та в основних кресленнях відсутній план трас зовнішніх інженерних мереж та комунікацій масштабу 1:2000). Однак при цьому вважає, що ці невідповідності не є суттєвими, оскільки проектна документація містить зведений план інженерних мереж масштабу 1:500, а рішення щодо пожежної сигналізації відповідно до пункту 19 завдання на проектування будуть виконані додатково за завданням власників (орендаторів) цих приміщень, про що зазначено у завданні на проектування (а.с.а.с.48-49 том 2). Вважають, що інші невідповідності, зазначені у висновку експерта, не були виявлені під час перевірки та не вказані в акті перевірки і не були підставою для прийняття спірної постанови.

Вирішуючи спір, суд дійшов висновку, що у даному випадку відповідачем були порушені права позивача як суб`єкта містобудування, оскільки посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю не дотриманий порядок проведення перевірки: позивач не повідомлений про її проведення, не був ознайомлений з актом перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складений без його участі та він був позбавлений можливості подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, не повідомлено його у належний спосіб і про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Під час надання правової оцінки спірним правовідносинам суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), за змістом якої законність, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність і процедурні гарантії є тими законодавчими інструментами, які мають забезпечити захист особи від державного свавілля. Право особи на участь у процесі прийняття суб`єктом владних повноважень рішення є однією із ключових гарантій реалізації її права у сфері публічних правовідносин, що передбачено пунктом 9 частини третьої статті 2 КАС України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" (заява №29979/04) висловив позицію, відповідно до якої принцип "належного урядування", зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків (пункти 70, 71).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункт 73). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pinc v. the Czech Republic), п. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява №35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

Суб`єкт владних повноважень не позбавлений права провести перевірку дотримання суб`єктами містобудування на об`єкті будівництва вимог у сфері містобудівної діяльності, неухильно виконуючи вимоги Порядку №553 та №244. Разом з тим, здобуті з порушенням встановленого законом порядку докази не є допустимими у розумінні статті 74 КАС України, а відтак не можуть покладатися в основу рішення про притягнення позивача до відповідальності.

Аналіз наведених судом нормативно-правових актів та встановлених обставин дає суду підстави для висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 244 КАС України під час ухвалення рішення у справі суд вирішує, як розподілити судові витрати.

Частиною першою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що згідно з квитанціями від 13 грудня 2018 року №0.0..1 та від 22 грудня 2018 року №0.0..1 (а.с.2, 38 том 1) за подання даної позовної заяви позивач сплатив судовий збір на загальну суму 2378,70 грн., який зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України (а.с.35, 35а том 1). У зв`язку із задоволенням позовних вимог в повному обсязі підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (як суб`єкта владних повноважень, посадова особа якого виступала відповідачем у справі) документально підтверджені судові витрати у сумі 2378,70 грн.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "Рівнеінвестпроект" (33027, Рівненська область, місто Рівне, вулиця Буковинська, 7, ідентифікаційний код юридичної особи 23302887) до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Дубеля Андрія Івановича (43010, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Кременецька, 38) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Дубеля Андрія Івановича від 25 травня 2018 року №6/1532 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Рівнеінвестпроект" за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код юридичної особи 37471912) судові витрати у сумі 2378,70 грн. (дві тисячі триста сімдесят вісім грн. 70 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ж.В. Каленюк

Повне судове рішення складено 04 листопада 2019 року