Справа № 820/5719/16
Суддя: Панченко О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

05.11.2019 р. №820/5719/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Панченко О.В.,

розглянувши в приміщенні суду в м.Харкові в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

20.10.2016 року Приватне акціонерне товариство "Харківський коксовий завод", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить суд:

- визнати незаконним наказ СДПІ у м.Харкові від 09.03.2016 року №82 "Про проведення документальної позапланової перевірки Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" та протиправними дії Інспекції щодо її проведення;

- скасувати податкові повідомлення-рішення СДПІ ОВП у м.Харкові № від 04.10.2016 року та № від 04.05.2016 року.

Ухвалою суду від 24.10.2016 року було відкрито провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2018 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення залишено без розгляду, у зв`язку з систематичною неявкою представника позивача у судове засідання, повідомленого належним чином про дату, час і місце розгляду справи.

Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 11.10.2018 року ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2018 по справі №820/5719/16 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.11.2018 року прийнято до розгляду адміністративну справу №820/5719/16 та призначено до розгляду у судовому засіданні на 28.11.2018 року.

Представник позивача у судове засідання 28.11.2018 року, повідомлений судом про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибув, надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з відрядженням.

Ухвалою суду від 28.11.2018 відкладено розгляд справи на 20.12.2018 року.

Представник позивача у судове засідання 20.12.2018 року, повідомлений судом про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибув, надіслав на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з перебуванням на лікарняному.

Ухвалою суду від 20.12.2018 відкладено розгляд справи на 23.01.2019 року.

У судовому засіданні 23.01.2019 року представник позивача Волторніст С.І. заявив клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами адміністративної справи.

Протокольною ухвалою суду від 23.01.2019 року розгляд справи відкладено на 30.01.2019 року.

У судовому засіданні 30.01.2019 року представники позивача заявили клопотання про витребування доказів у справі та клопотання про проведення судово-економічної експертизи.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 року задоволено клопотання представників позивача про витребування доказів та зупинено провадження у справі №820/5719/16 за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення на час проведення експертизи.

13.08.2019 року адміністративна справа, яка направлялась до Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса для проведення експертизи повернулася на адресу суду без виконання судової економічної експертизи (причина - заявником експертизи ПрАТ "Харківський коксовий завод" не здійснено оплату згідно рахунку).

04.09.2019 року Харківським окружним адміністративним судом поновлено провадження у справі та призначено проведення підготовчого судового засідання на 02.10.2019 року о 15:00 год.

У призначене судове засідання 02.10.2019 р. о 15:00 год. представник позивача не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду в порядку, передбаченому ст.ст. 124, 126 та 127 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), про що свідчить наявне у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (том 3 а.с.224). Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без участі позивача та його представника до суду не надходило, у зв`язку з чим судом, у судовому засіданні 02.10.2019 року неявка представника позивача була визнана судом такою, що відбулася без поважних причин, а підготовче засідання відкладено на 22.10.2019 року.

У призначене судове засідання 22.10.2019 р. о 17:00 год. представник позивача не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду в порядку, передбаченому ст.ст. 124, 126 та 127 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), про що свідчить наявне у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (том 3 а.с.229). Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без участі позивача та його представника до суду не надходило.

Протокольною ухвалою суду від 22.10.2019 року визнано неповажною неявку представника позивача у судове засідання та у зв`язку з наполяганням представника відповідача на розгляді справи за участю представника позивача, справу відкладено до 05.11.2019 року об 16:00 год. для повторного виклику представника ПрАТ "Харківський коксовий завод" у судове засідання.

У призначене судове засідання 05.11.2019 р. о 17:00 год. представник позивача втретє не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду в порядку, передбаченому ст.ст. 124, 126 та 127 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), про що свідчить наявне у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (том 3 а.с.233). Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи або слухання справи без участі позивача та його представника до суду не надходило.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача належним чином для реалізації ним права судового захисту своїх прав та інтересів.

Вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Частиною 5 ст. 205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

З матеріалів справи вбачається, що позивач двічі був ініціатором про направлення матеріалів справи для проведення судової економічної експертизи, однак двічі рахунок на оплату вартості проведення експертного дослідження у повному обсязі до Харківського наукового - дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса не надав, у зв`язку з чим адміністративна справа повернулась до суду без висновку експертного економічного дослідження.

Крім того, позивач тричі заявляв клопотання про відкладення розгляду справи з різних причин та ще тричі взагалі не прибув у судове засідання, що зумовлює висновки про навмисне затягування розгляду адміністративної справи.

Частиною першою статті 45 КАС визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої статті 45 КАС з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з частиною третьою статті 45 КАС якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Зловживання правом на подання скарги становить собою такий вид зловживань процесуальними правами, за якого вся процедура розгляду спору є невиправданою та неефективною, адже особа звертається до суду з метою, відміною від захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Серед таких зловживань можна виокремити подання сутяжницьких, завідомо безпідставних (явно необґрунтованих) позовів або скарг.

Суд зауважує, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.

Слід враховувати, що наведений у частині другій статті 45 КАС перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 13.03.2019 року по справі №814/218/14 (адміністративне провадження №К/9901/25199/18).

Варто також зазначити, що Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є обов`язковою до застосування, у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що "право на суд" та "право на доступ до суду" не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (пункт 59 рішення "Де Жуфр де ла Прадель проти Франції", пункт 28 рішення "Станєв проти Болгарії"). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони".

Крім того, у статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під назвою "Заборона зловживання правами" передбачено, що жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції".

Таким чином, суд враховуючи суб`єктний склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, визнання обов`язковою явки представника позивача у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що чергова неявка позивача - зловживання його процесуальними правами.

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позов Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення, підлягає залишенню без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 205, 240, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Харківський коксовий завод" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання незаконним наказу та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду. Або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Панченко О.В.