Справа № 580/1846/19
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 листопада 2019 року справа № 580/1846/19 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування рішення,

встановив:

07 червня 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з позовною заявою до Черкаської міської ради (18001, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 36, код ЄДРПОУ 2521254), в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської міської ради №3-162-4179 від 21.03.2019 "Про внесення змін до рішення Черкаської міської ради від 23.05.2013 №3-1682 "Про структуру, загальну чисельність апарату Черкаської міської ради та її виконавчих органів".

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 12.06.2019 відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування рішення.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.08.2019 ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 12.06.2019 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання протиправними та скасування рішення залишено без руху.

Ухвалою судді Тимошенко В.П. від 15.10.2019 відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

23.10.2019 до суду надійшла заява представника відповідача (вх. №24335/19 від 23.10.2019), в якій він просить розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Клопотання вмотивоване тим, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем не взято до уваги, що скасування оскаржуваного рішення призведе до значних фінансових втрат міського бюджету та будуть порушені трудові права та інтереси інших осіб, оскільки оскаржуване рішення в частині трудових відносин реалізовано, прийнято або переведено на службу в органи місцевого самоврядування численну кількість посадових осіб. Враховуючи вищевикладене, розгляд даної справи становить значний суспільний резонанс та має значення для Черкаської міської ради.

Вирішуючи заяву представника відповідача суд зазначає таке.

Відповідно статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною третьою статті 257 КАС України зазначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 6 ст 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Так, дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Крім того, суд звертає увагу, що в своїй заяві представник відповідача не надав доказів того, що дана справа має значний суспільний інтерес.

Врахувавши зміст клопотання відповідача, матеріалів справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін та приходить до висновку, що в задоволенні заяви має бути відмовлено.

Керуючись статтями 248, 257-262 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви представника відповідача (вх. №24335/19 від 23.10.2019) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя В.П. Тимошенко