Справа № 140/1616/19
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2019-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/9446/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Носа С. П.,

суддів - Кухтея Р. В., Шевчук С. М.,

за участю секретаря судового засідання - Джули В. М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Волинській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року в справі № 140/1616/19 (головуючий суддя - Валюх В.М., м. Луцьк, повний текст судового рішення складено 10 липня 2019 року) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про часткове визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника ГУНП у Волинській області від 18.04.2019 № 481/16 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області" в частині притягнення старшого інспектора - чергового СРПП №1 Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що дисциплінарного правопорушення чи проступку не вчиняв, а під час здійснення службового розслідування було грубо порушено порядок його проведення та його право на захист.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року, позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Волинській області від 18 квітня 2019 року №481/в "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області" про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Головне управління Національної поліції у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити повністю. В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що при ухваленні оскаржуваного рішення, судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставини справи, які мають істотне значення для правильного вирішення спору та неправильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального права.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Волинській області просить залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року в справі №140/1616/19 залишити без змін. Поряд з цим зазначає, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а судом першої інстанції повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини справи.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, тому відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не знаходить підстав для її задоволення.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 07.11.2015 по даний час проходить службу в поліції, зокрема, з 26.07.2018 на посаді старшого інспектора - чергового СРПП №1 Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області у званні підполковник поліції, що підтверджується послужним списком (а. с. 26-31).

Наказом ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування" за фактами можливих порушень, відображених у рапорті від 14.04.2019 начальника УОАЗОР ГУНП у Волинській області ОСОБА_2 , призначено службове розслідування, створено дисциплінарну комісію. При цьому, пунктом 3.1 наказу зобов`язано ознайомити особовий склад підрозділу, якими допущено можливі порушення, з наказом про призначення службового розслідування під підпис, копію відомості надати дисциплінарній комісії для долучення до матеріалів перевірки. Згідно із пунктом 3.2 цього ж наказу до 16.04.2019 зобов`язано надати дисциплінарній комісії особисті власноручно підготовлені пояснення, пояснення працівників, якими допущено можливі порушення, в тому числі пояснення їх керівників на бланках, визначених додатком до Порядку №893-2018, довідки форми-1 та копії посадових інструкцій останніх (а. с. 90).

Наказом ГУНП у Волинській області від 18.04.2019 №481/в "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області" за порушення службової дисципліни, неналежне виконання службових обов`язків, що призвело до порушень вимог пункту 5 частини першої статті 23, частини першої статті 30 та статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог підпунктів 3, 4 та 6, п. 2 розділу IV Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НП України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, Методичних рекомендацій з питань підвищення ефективності взаємодії між територіальними органами поліції, їх територіальними (відокремленими) підрозділами, міжрегіональними територіальними органами Національної поліції та їх підрозділами щодо реагування на повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події, забезпечення публічної безпеки та порядку, затверджених 28.01.2017 за № 1009/05/20-2017, з користування Електронною системою фіксації поліцейськими результатів реагування на події, затверджених 16.06.2017 №6327/01/46-2-2017, що виразилось у систематичному та безпідставному перепризначенні нарядів поліції без погодження диспетчера, у неналежному контролі за результатами відпрацювань по повідомленнях громадян та їх списання електронними рапортами, старшого інспектора - чергового СРПП № 1 Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області підполковника поліції ОСОБА_1. попереджено про неповну службову відповідність (пункт 1) (а. с. 65-66).

Не погоджуючись з прийнятим начальником ГУНП у Волинській області наказом від 18.04.2019 № 481/16 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області" в частині притягнення старшого інспектора - чергового СРПП №1 Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність, позивач звернувся з позовом до суду.

Задовольняючи даний позов повністю, суд першої інстанції мотивував це тим, що оскільки службове розслідування, призначене наказом ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування", проведено із грубим порушенням права поліцейського ОСОБА_1 на захист, тому висновок службового розслідування від 18.04.2019 (який складений з порушенням пункту 1 частини другої статті 18, пункту 4 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту НП, пункту 2 розділу IV, пунктів 7, 14 розділу V, пункту 4 розділу VІ Порядку №893) не може мати правових наслідків щодо позивача та не може бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність відповідно до пункту 1 оскаржуваного наказу ГУНП у Волинській області від 18.04.2019 № 481/в.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як передбачено частинами першою - четвертою, десятою статті 14 Дисциплінарного статуту НП, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

За правилами частин першої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту НП проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Частиною першою статті 16 Дисциплінарного статуту НП визначено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до частин першої - третьої статті 18 Дисциплінарного статуту НП під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Згідно із частинами першою, третьою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту НП у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5)пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Поряд з цим, відповідно до пункту 1 розділу І Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893), цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктами 2, 5 розділу IV Порядку №893 передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно із пунктом 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 14 розділу V Порядку №893 передбачено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку. Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Відповідно до пункту 17 розділу V Порядку №893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Згідно із пунктами 2, 4, 7 розділу VІ Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Однак, не зважаючи на вищенаведене, у матеріалах справи відсутні докази того, що позивача під підпис було ознайомлено із наказом ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування", доказів відібрання у позивача письмового пояснення немає, а висновок від 18.04.2019 службового розслідування по факту неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками Ківерцівського відділу поліції ГУНП у Волинській області, складений за результатами розгляду справи у формі письмового провадження, не містить пояснень ОСОБА_1 щодо обставин справи.

Таким чином, службове розслідування, призначене наказом ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування" та оформлене висновком службового розслідування від 18.04.2019, всупереч статті 18 Дисциплінарного статуту НП, що полягало у тому, що в порушення пункту 3.1 наказу ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування" позивач не був ознайомлений під підпис про призначення службового розслідування, та йому не була забезпечена можливість надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку, докази правомірності своїх дій та користуватися іншими правами поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування (зокрема, подавати клопотання та скарги, ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування, користуватися правничою допомогою тощо).

За приписами пункту 1 частини другої статті 18, пункту 4 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту НП, пункту 2 розділу IV, пунктів 7, 14 розділу V, пункту 4 розділу VІ Порядку № 893 дисциплінарна комісія, яка проводить розгляд справи у формі письмового провадження, зобов`язана одержати письмові пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а зміст таких пояснень обов`язково має бути викладений в описовій частині висновку службового розслідування.

В порушення зазначених вимог нормативно-правових актів дисциплінарна комісія, яка проводила службове розслідування відповідно до наказу ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування", письмових пояснень від поліцейського ОСОБА_1 не одержала, відповідач не надав доказів того, що дисциплінарна комісія пропонувала позивачу надати такі пояснення, а позивач їх надав або відмовився це зробити.

Покликання у висновку службового розслідування від 18.04.2019 на рапорт ОСОБА_1 від 14.04.2019 (а. с. 36 зворот, 62) не заслуговують на увагу, оскільки з таким рапортом позивач звернувся 14.04.2019, тобто за день до видання наказу від 15.04.2019 про призначення службового розслідування, та вказаний рапорт не відповідає вимогам щодо змісту пояснень, які зазначені у пункті 14 розділу V Порядку №893 та додатку до Порядку №893 (яким затверджена форма пояснень), та підписаний лише позивачем, тоді як пояснення має підписати також особа, яка його отримала. Крім того, при проведенні службового розслідування було порушено пункт 3.2 наказу ГУНП у Волинській області від 15.04.2019 №463 "Про призначення службового розслідування", яким було зобов`язано надати дисциплінарній комісії особисті власноручно підготовлені пояснення працівників, якими допущено можливі порушення, на бланках, визначених додатком до Порядку №893-2018 (а.с.90 зворот).

Враховуючи встановленні обставини справи та норми чинного законодавства колегія суддів прийшла до неспростовного переконання, що пункту 1 наказу ГУНП у Волинській області від 18.04.2019 №481/в "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Ківерцівського ВП ГУНП у Волинській області" про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність є протиправним, тому підлягає безумовному скасуванню.

Згідно з ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Волинській області - залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року в справі №140/1616/19 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
С. М. Шевчук
Повне судове рішення складено 07 листопада 2019 року