Справа № 160/5584/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
05 листопада 2019 року м. Дніпросправа № 160/5584/19
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),
суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Царікова О.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протипранвою та скасування вимоги про сплату боргу,-
Головне управління ДФС у Дніпропетровській області звернулось до суду з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.08.2019.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 08.10.2019 апеляційну скаргу заявника залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам КАС України та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання до суду документу про сплату судового збору в розмірі 1152 грн. 60 коп.
Судом встановлено строк десять днів з моменту отримання заявником апеляційної скарги копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків вказаних в ухвалі від 08.10.2019.
Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, заявником апеляційної скарги отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 15.10.2019.
Головним управління ДФС у Дніпропетровській області вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не виконано, натомість, подано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору або продовженні строку на усунення недоліків.
В обґрунтування заявленого клопотання посилається на те, що на момент виконання вимоги ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху відсутня можливість сплати судового збору. Податковим органом вживаються заходи для отримання коштів на сплату судового збору, у зв`язку із чим, останній просить відстрочити сплату судового збору або продовжити строк для вирішення питання сплати судового збору.
Згідно з частиною 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Положеннями статті 169 КАС України передбачено, зокрема, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Так, ДФС та її територіальні органи (органи доходів і зборів) є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.
Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.
Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).
У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.
З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне/касаційне оскарження у будь-який необмежений час.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не пізніше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Відповідно до частини 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, наведенні положення Закону є вичерпними та підлягають застосуванню виключно до наведених фізичних осіб задля забезпечення можливості доступу до правосуддя.
На підставі викладеного, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.
Зважаючи на те, що на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху судом апеляційної інстанції було надано строк десять днів у відповідності до вимог встановлених частиною 2 статті 169 КАС України, проте відповідачем вимоги ухвали не виконано та подано до суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, при цьому не зазначено граничного строку в який можуть бути виконані вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даного клопотання.
Станом на 05.11.2019 вимоги ухвали Третього апеляційного адміністративного суду про залишення апеляційної скарги без руху Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області не виконано.
Приписами частини 2 статті 298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Оскільки, у встановлений судом строк, заявник апеляційної скарги не виконав вимоги ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху та не усунув недоліки апеляційної скарги, апеляційна скарга підлягає поверненню заявнику.
Керуючись ст. ст. 169, 298, 327-329 КАС України, -
Відмовити Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Відмовити Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків.
Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2019 року повернути заявнику.
Ухвала набирає законної сили з 05.11.2019 та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції відповідно до статей 327-329 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко