Справа № 580/1651/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1651/19 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Безименної Н.В.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2019 року (прийняте в порядку спрощеного позовного провадження, в порядку письмового провадження, суддя Руденко А.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ПФУ в Черкаській області, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області яка полягає у нездійсненні перерахунку призначеної позивачу пенсії на підставі ст. 43, 51, 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 9 квітня 1992 року шляхом її обчислення з урахуванням всіх видів щомісячного грошового забезпечення, що зазначені у довідці від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, виданої ГУ ДФС у Черкаській області на ім`я ОСОБА_1 ;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області яка полягає у незабезпеченні виплати позивачу перерахованої пенсії після її обчислення за даними довідки від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041 з травня 2019 відповідно до ст.52 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" у розмірі 100% її обчисленої суми;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області яка полягає у нездійсненні перерахунку пенсії за минулий час шляхом її обчислення з врахуванням відомостей про щомісячне грошове забезпечення згідно із Довідкою від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 та встановити розмір (суму) пенсії, яка підлягає сплаті внаслідок такого перерахунку за минулий час;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області яка полягає у нездійсненні виплати невиплаченої суми пенсії, що має бути встановлена за результатами перерахунку пенсії за минулий час в наслідок обчислення за даними довідки від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити перерахунок призначеної позивачу пенсії на підставі ст. 43,51,63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" шляхом її обчислення із врахуванням всіх видів щомісячного грошового забезпечення, що зазначені у довідці від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, виданої ГУ ДФС у Черкаській області на ім`я ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області забезпечити виплату перерахованої пенсії позивача після її обчислення за даними довідки від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 із травня 2019 року відповідно до ст.52 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" у розмірі 100% її обчисленої суми;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити перерахунок пенсії за минулий час шляхом її обчислення із врахуванням відомостей про щомісячне грошове забезпечення згідно із довідкою від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 та встановити розмір (суму) пенсії, яка підлягає сплаті внаслідок такого перерахунку за минулий час;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області забезпечити виплату не виплаченої суми пенсії, яка буде встановлена за результатами перерахунку пенсії за минулий час внаслідок обчислення за даними довідки від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, з підстав неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить:

- визнати обґрунтованими підстави для відводу судді Черкаського окружного адміністративного суду Руденко A.B., що викладені у заяві про відвід у справі №580/1651/19;

- визнати незаконним розгляд суддею Черкаського окружного адміністративного суду Руденко A.B. за правилами спрощеного позовного провадження справи, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

- визнати незаконним розгляд суддею Черкаського окружного адміністративного суду Руденко A.B. справи №580/1651/19 за відсутності позивача;

- скасувати рішення від 15 серпня 2019 року Черкаського окружного адміністративного суду у справі №580/1651/19 про відмову у задоволенні позовних вимог;

- ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

25.10.2019 до суду апеляційної інстанції від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому Головне управління ПФУ в Черкаській області просить в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

У відзиві відповідач, зокрема, просить врахувати, що Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову від 14.08.2019 №804 «Про деякі питання соціального захисту окремих категорій громадян», якою було постановлено, що виплата пенсій, призначених згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" до 1 березня 2018 року (крім пенсій, призначених згідно із зазначеним Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським) та перерахованих з 1 січня 2018 року з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, заклади вищої освіти), що визначені станом на 1 березня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", здійснюється у 2019 році в розмірі 75 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 березня 2018 року.

05.11.2019 до суду апеляційної інстанції від позивача надійшли додаткові пояснення у справі.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, думку позивача, дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу в межах її доводів і вимог, відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів зазначає наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 перебуває на пенсійному обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262-ХІІ від 09.04.1992, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 , виданого 09.10.2013.

Згідно з довідкою про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) № від 30.03.2018, розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача становить 13485 грн., в т.ч. посадовий оклад - 7890 грн., оклад за спеціальним званням підполковник - 1410 грн., надбавка за стаж служби (45%) - 4185 грн.

Відповідно до перерахунку пенсії за пенсійною справою №-ДПА від 04.04.2018, на виконання пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018, виходячи із розміру грошового забезпечення, вказаного у довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) № від 30.03.2018, відповідачем проведено перерахунок пенсії позивача з 01.01.2018. Розмір пенсії позивача після здійсненого перерахунку складає 5769 грн. 11 коп.

Згідно з перерахунком пенсії за пенсійною справою №-ДПА від 11.01.2019, на виконання постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018, виходячи із розміру грошового забезпечення, вказаного у довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) № від 30.03.2018, відповідачем проведено перерахунок пенсії позивача з 01.01.2019. Розмір пенсії позивача після здійсненого перерахунку складає 6930 грн. 05 коп.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 визнано нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45. Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 набрало законної сили 05.03.2019.

Після набрання законної сили рішенням суду у справі №826/3858/18, ГУ ДФС у Черкаській області видано довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019, за якою розмір грошового забезпечення позивача за нормами, чинними станом на 01.03.2018 становить 24449 грн. 76 коп., в т.ч. посадовий оклад - 7890 грн., оклад за військовим (спеціальним) званням підполковник - 1410 грн., надбавка за вислугу років (45%) - 4185 грн., надбавка за виконання особливо важливих завдань (50%) - 6742 грн. 50 коп., надбавка за службу в умовах режимних обмежень (15%) - 1183 грн. 50 коп., премія (38,514%) - 3038 грн. 76 коп.

22.04.2019 позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив провести перерахунок його пенсії, виходячи із відомостей про види грошового забезпечення, зазначених в довідці №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019.

Листом №562/К-10 від 06.05.2019 відповідач відмовив позивачу у здійсненні вказаного перерахунку з тих підстав, що позивачу був здійснений перерахунок пенсії відповідно до довідки № від 30.03.2018. Після набрання рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 законної сили нормативно-правових актів щодо визначення умов, порядку та розмірів, за якими має проводитись перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом №2262 не приймалось. Крім цього зазначив, що перерахунок пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-ХІІ проводиться без подання пенсіонером заяви про перерахунок пенсії. Якщо пенсіонер згодом подає додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, він особисто подає до органу, що призначає пенсію, заяву про перерахунок пенсії за встановленою формою.

Не погоджуючись з відмовою у перерахунку пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що при проведенні перерахунку та виплати пенсії позивачу до 05.03.2019 відповідач не мав правових підстав для неврахування та незастосування до спірних правовідносин положень ст. 63 Закону №2262 та Постанови КМ України №103, та в інший спосіб здійснювати таку виплату перерахованої пенсії. Щодо перерахунку пенсії позивача з травня 2019 року на підставі довідки №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019 суд зазначив, що згідно з частиною 4 статті 63 Закону №2262 підставою для перерахунку пенсії є підвищення грошового забезпечення осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України, а з огляду на те, що у 2019 році Кабінетом Міністрів України не приймались постанови про збільшення розміру грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, тому відсутні правові підстави для перерахунку пенсії позивача на підставі довідки №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відносини, які виникли між позивачем та відповідачем, регулюються Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі - Закон №2262).

Згідно з частиною третьою статті 63 Закону №2262 перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.

Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262 усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", 21 лютого 2018 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова КМ України №103).

Пунктом 1 постанови КМ України №103 визначено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом №2262-ХІІ до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. N 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

Відповідно до пункту 2 постанови КМ України № 103 виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) проводити з 01.01.2018 у таких розмірах: з 1 січня 2018 року - 50 відсотків; з 01.01.2019 по 31.12.2019 - 75 відсотків; з 01.01.2020 - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018.

Також, Постановою КМ України № 103 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Постанова КМ України № 45), а саме, у Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженому Постановою КМУ № 45,

- пункт 5 викладено в наступній редакції: «Під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням».

- додаток 2 до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» викладено в новій редакції, в якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Як вбачається з матеріалів справи, 04.04.2018 та 11.01.2019 відповідачем було проведено перерахунки пенсій позивача, що підтверджується копіями перерахунків за пенсійною справою №-ДПА від 04.04.2018 та від 11.01.2019, отже, відповідачем виконано вимоги чинного законодавства, що регулювали умови перерахунку пенсій станом на день виникнення права позивача на такий перерахунок - 01.01.2018, та правомірно здійснено перерахунок 04.04.2018 та 11.01.2019, з урахуванням положень постанови КМ України №103.

Водночас, при проведенні перерахунку та виплати пенсії позивачу до 05.03.2019 (до визнання протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 у справі №826/3858/18) відповідач не мав правових підстав для неврахування та незастосування до спірних правовідносин положень ст. 63 Закону №2262 та Постанови КМ України №103, та в інший спосіб здійснювати таку виплату перерахованої пенсії.

За вказаних обставин, посилання позивача на судове рішення у справі №826/3858/18, як підставу для здійснення перерахунку пенсії позивача з 01 січня 2018 року, є необґрунтованим, а позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Щодо перерахунку пенсії позивача з 01.05.2019 на підставі довідки №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019, колегія суддів зазначає наступне.

Частинами 1, 2, 4 ст. 63 Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

На виконання ч. 4 ст. 63 вказаного Закону, Кабінетом Міністрів України 13.02.2008 прийнято Постанову №45, якою затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Порядок №45).

Пунктами 1 - 3 цього Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС (далі - державні органи).

Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Зазначені довідки надсилаються до державних органів, у яких особи проходили службу до відрядження, а їх уповноважені органи подають довідки у п`ятиденний строк головним управлінням Пенсійного фонду України.

Отже, аналіз вказаних вище норм законодавства свідчить про те, що перерахунок раніше призначених відповідно до Закону №2262-ХІІ пенсій Пенсійним фондом проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію на підставі повідомлення відповідними органами (п. 1 Порядку №45) та надання вказаними органами відповідних довідок про розмір грошового забезпечення кожної особи.

Тобто, перерахунок пенсій у визначеному вище порядку здійснюється виключно на підставі довідки уповноваженого органу про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. При цьому, відповідач не несе відповідальності за зміст довідки, яка направляється до органів Пенсійного фонду.

Відповідно до вимог п. 5 Порядку №45 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103), під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

Водночас, нормою ч. 2 ст. 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-ХІІ встановлено, що до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

При цьому, згідно висновку Верховного Суду України (постанова від 22.04.2014 у справі №21-484а13) про правильне застосування ст. 49 та 63 Закону №2262-ХІІ щодо підстав для повідомлення про відмову в перерахунку пенсії, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком проведення перерахунку, повідомляють орган Пенсійного фонду України.

Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 63 Закону №2262-ХІІ, перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Отже, у разі відсутності у пенсійній справі необхідних для перерахунку пенсії документів, такий перерахунок здійснюється на підставі поданих пенсіонером додаткових документів.

При цьому, колегія суддів враховує, що згідно ст. 51 Закону №2262 при настанні обставин, які тягнуть за собою зміну розміру пенсій, призначених військовослужбовцям строкової служби та їх сім`ям, перерахунок цих пенсій провадиться відповідно до строків, встановлених частиною четвертою статті 45 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування".

Перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Відповідно до ч. 4 ст. 45 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених частиною першою статті 35, частиною другою статті 38, частиною третьою статті 42 і частиною п`ятою статті 48 цього Закону, провадиться в такі строки:

у разі виникнення права на підвищення пенсії - з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа;

у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, - з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.

В даному випадку, як вбачається з наявних у справі матеріалів, позивач надавав Головному управлінню ПФУ в Черкаській області 22.04.2019, разом з заявою, довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019, за якою розмір грошового забезпечення позивача за нормами, чинними станом на 01.03.2018 становить 24449 грн. 76 коп., в т.ч. посадовий оклад - 7890 грн., оклад за військовим (спеціальним) званням підполковник - 1410 грн., надбавка за вислугу років (45%) - 4185 грн., надбавка за виконання особливо важливих завдань (50%) - 6742 грн. 50 коп., надбавка за службу в умовах режимних обмежень (15%) - 1183 грн. 50 коп., премія (38,514%) - 3038 грн. 76 коп., а тому, відповідно до наведених вище правових норм, наявні підстави для визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області щодо нездійснення перерахунку та виплати пенсії позивачу з 01.05.2019 на підставі довідки ГУ ДФС у Черкаській області від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 у відповідності до ст.ст. 43, 51, 63 Закону України №2262-ХІІ від 09.04.1992 та зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії на підставі довідки ГУ ДФС у Черкаській області від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041 у відповідності до ст.ст. 43, 51, 63 Закону України №2262-ХІІ від 09.04.1992 з 01.05.2019.

При цьому, щодо вимог зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області забезпечити виплату перерахованої пенсії позивача після її обчислення за даними довідки від 15 квітня 2019 №12620/23-00-05-041 із травня 2019 року відповідно до ст.52 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" у розмірі 100% її обчисленої суми, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 встановлено, перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон) до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

В силу приписів статті 63 Закону України № 2262-XII, пункту 4 Порядку № 45, позивач отримав право на перерахунок пенсії у січні 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103. При цьому КМУ уповноважений визначати порядок проведення такого перерахунку, що й було реалізовано ним у Порядку № 45.

Колегія суддів з даного приводу зазначає, що встановлюючи порядок виплати пенсії у новому розмірі, відповідач керувався п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 «Про перерахунок пенсії особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб».

Зазначена норма передбачає, що виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) проводити з 01 січня 2018 року у таких розмірах: з 01 січня 2018 р. - 50 відсотків; з 01 січня 2019 р. по 31 грудня 2019 р. - 75 відсотків; з 01 січня 2020 р. - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року.

Разом з тим, колегія суддів враховує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, в адміністративній справі № 826/3858/18 визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Зобов`язано Кабінет Міністрів України невідкладно після набрання рішенням суду законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним в окремій його частині у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року набрало законної сили 05 березня 2019 року.

Таким чином, у зв`язку із скасуванням пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, обмеження щодо часткової виплати суми підвищення до пенсії скасовано.

Відтак, позивач має право на отримання пенсійних виплат у розмірі 100 відсотків суми підвищення пенсії, починаючи з 05.03.2019, а, враховуючи, що з заявою про проведення перерахунку пенсії, виходячи із відомостей про види грошового забезпечення, зазначених в довідці №12620/23-00-05-041 від 15.04.2019, позивач звернувся до відповідача 22.04.2019, то Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області зобов`язане здійснювати виплату перерахованої пенсії позивача у розмірі 100% її обчисленої суми починаючи з 01.05.2019.

Разом з тим, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що з 04.09.2019 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України №804 від 14.08.2019, якою постановлено: «Установити, що виплата пенсій, призначених згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із зазначеним Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським) та перерахованих з 1 січня 2018 р. з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, заклади вищої освіти), що визначені станом на 1 березня 2018 р. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", здійснюється у 2019 році в розмірі 75 відсотків суми підвищення пенсії, визначеної станом на 1 березня 2018 року», тобто визначено відповідний порядок виплати пенсії, однак, колегія суддів зазначає, що на момент виникнення спірних правовідносин постанови Кабінету Міністрів України №804 не існувало, а тому, суд апеляційної інстанції не може таку застосовувати.

Щодо доводів апеляційної скарги про незаконність відмови у відводі судді Черкаського окружного адміністративного суду Руденко A.B. від розгляду справи, з підстав, що викладені у заяві про відвід у справі №580/1651/19, колегія суддів зазначає наступне.

Так, підстави для відводу судді визначені положеннями ст. 36 КАС України.

Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правову допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглянув справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст. 31 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 36 КАС України, суддя підлягає відводу також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в рішенні ЄСПЛ по справі «Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім.

Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право сторони на подання заяви про відвід.

Згідно уставленої практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Важливо зазначити, що відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як зазначено у рішенні Європейського суду по справі «Білуха проти України», стосовно об`єктивного критерію слід визначити, … чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7 серпня 1996 року, п. 58).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Довіра - це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Як убачається із заяви про відвід судді, вона обґрунтована тим, що рішенням судді Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В. за результатами розгляду адміністративної справи №823/2548/18 у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби України у Черкаській області про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною і зобов`язання вчинити дії відмовлено повністю. Також суддею Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В. відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі №823/2548/18.

Однак, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч.4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Також, колегія суддів бере до уваги рішення Ради суддів України №46 від 07.09.2017, відповідно до п.2 якого Рада суддів України дійшла висновку, що наявність судового рішення, яке ухвалене судом (суддею) в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних чи інших питань у тій самій справі, не породжує у діяльності судді (суддів) конфлікту інтересів у розумінні Закону України «Про запобігання корупції».

Зважаючи на вказане, не можуть вважатися такі обставини і обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді при розгляді справи.

Інші викладені у заяві про відвід судді доводи позивача є загальними та суто суб`єктивними, а посилання на нібито упередженість ґрунтуються виключно на його припущеннях та не підтверджуються жодними належними доказами, з огляду на що, зазначене не може вплинути на справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спору з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів особи.

Отже, доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими та не підтверджуються матеріалами справи.

Щодо доводів апелянта про незаконний розгляд суддею Черкаського окружного адміністративного суду Руденко A.B. за правилами спрощеного позовного провадження справи, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження та не законного розгляду справи №580/1651/19 за відсутності позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Черкаський окружний адміністративний суд ухвалою від 15 серпня 2019 року заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, яка надійшла 26.06.2019 до Черкаського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд», повернуто ОСОБА_1 , оскільки станом на 26.06.2019 (на час подання позивачем заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження) Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не функціонує, тому заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження необхідно подавати до суду в паперовій формі засобами поштового зв`язку або нарочно безпосередньо до канцелярії суду, а позивачем не подано до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у письмовій формі, а надіслано через підсистему «Електронний суд» до Черкаського окружного адміністративного суду.

Колегія суддів вважає такі висновки суду першої інстанції необґрунтованими та помилковими, з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Вимоги до форми та змісту апеляційної скарги визначені статтею 296 КАС України, відповідно до частини першої якої апеляційна скарга подається у письмовій формі.

Наказом Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) від 22 грудня 2018 року №628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 у відповідній редакції (далі - Положення).

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення, електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Для проекту будь-якого електронного документу, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документу. З моменту переведення документу у стан "Оригінал" такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу ХІ Положення). Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД (електронна копія паперового документу). Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки (пункт 6 розділу ХІ Положення).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет. Водночас здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) за відсутності власного електронного підпису неможливо. Тому усі документи, що надійшли до суду саме через зазначений сервіс вважаються такими, що подані використанням власного електронного підпису.

Водночас, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

На сторінках заяви ОСОБА_1 від 26.05.2019 зазначено, що документ сформований у системі "Електронний суд" 25 червня 2019 року, у її графі "Підпис" зазначено прізвище, ім`я, по батькові заявника - ОСОБА_1 .

Враховуючи те, що подати документ через систему "Електронний суд" без використання власного електронного підпису неможливо, і така заява позивача підписана ЕЦП і подана відповідно до наведених вище норм, суд першої інстанції дійшов безпідставного висновку про повернення такої заяви, не розглянувши її по суті вимог.

Разом з тим, щодо доводів апелянта про те, що суд першої інстанції протиправно розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 3 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Частиною третьою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На переконання колегія суддів, характер спірних правовідносин не вимагав обов`язкового проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, позивачем у заяві від 26.06.2019 не повідомлено обставин, які унеможливлюють розгляд даної справи без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні), а відтак, з огляду на те, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування та складом учасників тощо, дана адміністративна справа є справою незначної складності (малозначна справа) та підлягала вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження, то розгляд судом першої інстанції даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи не є протиправним.

Таким чином, лише з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, та порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині повернення заяви позивача від 26.06.2019 про розгляд справи за його участі, доводи апеляційної скарги, в частині відмови судом першої інстанції в задоволенні позовних вимог, часткового спростовують висновки суду першої інстанції, та є підставою для його скасування з прийняттям нової постанови про часткове задоволення таких позовних вимог, при цьому.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що порушення норм матеріального права та невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині повернення ОСОБА_1 заяви від 26.06.2019 із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, призвели до помилкового вирішення справи в частині відмови у задоволенні позовних вимог, а тому, рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2019 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області щодо нездійснення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 01.05.2019 на підставі довідки ГУ ДФС у Черкаській області від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041 у відповідності до ст.ст. 43, 51, 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" №2262-ХІІ від 09.04.1992.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ГУ ДФС у Черкаській області від 15 квітня 2019 року №12620/23-00-05-041 у відповідності до ст.ст. 43, 51, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262-ХІІ від 09.04.1992, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» з 01.05.2019.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області виплатити 100% суми підвищення пенсії ОСОБА_1 , перерахованої згідно зі ст.ст. 43, 51, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» №2262-ХІІ від 09.04.1992, постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» з 01.05.2019, з урахуванням виплачених сум.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, зазначених у п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Повний текст постанови складено 07 листопада 2019 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді Н.В. Безименна

О.О. Беспалов