Справа № 752/10654/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименної Н.В.,

Аліменка В.О.

за участю секретаря судового засідання: Лещенко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіна Олександра Анатолійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- постанову від 26 травня 2019 року серія НК № 662903 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП - скасувати, а справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 - закрити.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, третьою особою - Департаментом патрульної поліції подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, неповно досліджено обставини справи.

Заслухавши в судовому засіданні суддю доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 26 травня 2019 року поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним О.А. було складено постанову про накладання адміністративного стягнення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК № 662903, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 255 гривень за здійснення зупинки автомобіля на тротуарі, залишивши менше ніж два метра для проходу пішоходів, чим порушив п. 15.10 (в) ПДР.

Згідно постанови серії НК № 662903, винесеної 26 травня 2019 року поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним О.А. вбачається, що 26 травня 2019 року, керуючи транспортним засобом Volkswagen Passat, державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_1 здійснив зупинку і стоянку на тротуарі залишивши на тротуарі менше 2-х метрів для проходу пасажирів, чим порушив вимоги ПДР п. 15.10 «в», та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП України.

Вважаючи таку постанову незаконною та необґрунтованою, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив та зазначив, що відповідач не надав суду доказів на підтвердження обставин порушення позивачем Правил дорожнього руху.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України "Про дорожній рух" від 30 червня 1993 року № 3353, встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (із змінами та доповненнями).

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху зобов`язані: знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативних актів з питань безпеки дорожнього руху; створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам; виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух.

Відповідно до пункту 1.9. Правил дорожнього руху особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

В силу положень статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають, в тому числі, справи про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту (ч.ч.1-3, 5-6 ст.121, ст.ст.121-1, 121-2, ч.1-3 ст.122, ч.1 ст.123, ст.ст.124-1-126,) тощо. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена в адміністративно правових нормах відповідною статтею Особливої частини КУпАП сукупність ознак, які визначають громадську небезпечність, винність, протиправність вчинку, що призводить до застосування адміністративно правових санкцій. До складу правопорушення входять: об`єкт правопорушення; об`єктивна сторона правопорушення; суб`єкт правопорушення; суб`єктивна сторона правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає правову відповідальність.

Відповідно до статті 283 КУпАП постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Колегія суддів зазначає, що суду не надано належних доказів фіксації факту порушення позивачем правил дорожнього руху 26 травня 2019 року.

Так, приписами статті 251 КУпАП обумовлено, що орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи на підставі доказів, тобто будь-яких фактичних даних, які встановлюються, зокрема, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Крім того, згідно зі статтею 252 КУпАП посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з постановою серії НК № 662903, винесеною 26 травня 2019 року поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним О.А. вбачається, що 26 травня 2019 року, керуючи транспортним засобом Volkswagen Passat, державний номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_1 здійснив зупинку і стоянку на тротуарі залишивши на тротуарі менше 2-х метрів для проходу пасажирів, чим порушив вимоги ПДР п. 15.10 «в», та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП України.

Так, в матеріалах справи наявний відеозапис з нагрудного реєстратора інспектора патрульної поліції (а.с. 40).

В той же час, на вищевказаному відеозаписі відсутні жодні докази того, що посадовою особою поліції було встановлено розмір тротуару, який залишився для проходу пасажирів.

З відеозапису, наявного в матеріалах справи, неможливо встановити, який саме розмір тротуару, який залишився вільним для проходу пасажирів, ти чи дійсно він є меншим, ніж 2 метри.

Крім того, суд апеляційної інстанції також враховує, що постановою серії НК № 662903 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п.п.15.10 «в» ПДР України, оскільки він здійснив зупинку і стоянку на тротуарі, чим створив перешкоду для руху пішоходів.

При цьому, п.15.10 ПДР України встановлюється заборона стоянки: a) у місцях, де заборонена зупинка; б) на тротуарах (крім місць, позначених відповідними дорожніми знаками, встановленими з табличками); в) на тротуарах, за винятком легкових автомобілів та мотоциклів, які можуть бути поставлені на краю тротуарів, де для руху пішоходів залишається щонайменше 2 м; г) ближче 50 м від залізничних переїздів; ґ) поза населеними пунктами в зоні небезпечних поворотів і випуклих переломів поздовжнього профілю дороги з видимістю або оглядовістю менше 100 м хоча б в одному напрямку руху; д) у місцях, де транспортний засіб, що стоїть, зробить неможливим рух інших транспортних засобів або створить перешкоду для руху пішоходів; е) ближче 5 м від контейнерних майданчиків та/або контейнерів для збирання побутових відходів, місце розміщення або облаштування яких відповідає вимогам законодавства; є) на газонах.

Згідно з п. 15.9 ПДР України зупинка забороняється: a) на залізничних переїздах; б) на трамвайних коліях (крім випадків, обумовлених пунктом 15.8 цих Правил); в) на естакадах, мостах, шляхопроводах і під ними, а також у тунелях; г) на пішохідних переходах і ближче 10 м від них з обох боків, крім випадків надання переваги в русі; ґ) на перехрестях та ближче 10 м від краю перехрещуваної проїзної частини за відсутності на них пішохідного переходу, за винятком зупинки для надання переваги в русі та зупинки проти бокового проїзду на Т-подібних перехрестях, де є суцільна лінія розмітки або розділювальна смуга; д) у місцях, де відстань між суцільною лінією розмітки, розділювальною смугою чи протилежним краєм проїзної частини і транспортним засобом, що зупинився, менше 3 м; е) ближче 30 м від посадкових майданчиків для зупинки маршрутних транспортних засобів, а коли їх немає - ближче 30 м від дорожнього знака такої зупинки з обох боків; є) ближче 10 м від позначеного місця виконання дорожніх робіт і в зоні їх виконання, де це створить перешкоди технологічним транспортним засобам, що працюють; ж) у місцях, де буде неможливим зустрічний роз`їзд або об`їзд транспортного засобу, що зупинився; з) у місцях, де транспортний засіб закриває від інших водіїв сигнали світлофора або дорожні знаки; и) ближче 10 м від виїздів з прилеглих територій і безпосередньо в місці виїзду.

Аналіз зазначених положень дає підстави дійти висновку, що ПДР України не передбачено заборону зупинки на тротуарі, що створює перешкоду для руху пішоходів.

З огляду на те, що в постанові про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не конкретизовано об`єктивну сторону правопорушення, а саме, не встановлено, за яке саме порушення правил дорожнього руху позивача притягнуто до відповідальності за частиною першою статті 122 КУпАП (зупинка чи стоянка), притягнення позивача до відповідальності за вказаною статтею суперечить вимогам чинного законодавства.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним О.А. не було доведено правомірності прийнятого рішення, а відтак оскаржувана постанова серії НК № 662903 від 26 травня 2019 року про адміністративне правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255,00 грн. підлягає скасуванню.

В той же час, у відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник апелянта ОСОБА_2 наголошував на порушенні судом першої інстанції процесуального права.

Так, представник Департаменту патрульної поліції зазначив, що третя особа не була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи у суді першої інстанції.

Щодо вищевказаного твердження апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, шостої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 29 травня 2019 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіна Олександра Анатолійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі (а.с. 27).

01 липня 2019 року Департаментом патрульної поліції отримано копію вищевказаної ухвали, що підтверджується зворотнім повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 30).

В той же час, 01 липня 2019 року позивачем ОСОБА_1 було подано клопотання про розгляд даної адміністративної справи № 752/10654/19 за правилами загального позовного провадження (а.с. 31).

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15 липня 2019 року було вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомленням сторін на 05 вересня 2019 року о 9 год 30 хв у приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва (а.с. 42).

Так, в матеріалах справи наявна повістка про виклик до суду у справі № 752/10654/19 ОСОБА_1 , поліцейському роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіну Олександру Анатолійовичу та Департаменту патрульної поліції.

Однак, штампом вхідної кореспонденції від 07 серпня 2019 року підтверджується лише отримання вищевказаної повістки Управлінням патрульної поліції у місті Києві.

Колегія суддів наголошує, що в матеріалах справи відсутнє будь-яке підтвердження отримання третьою особою - Департаментом патрульної поліції ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 15 липня 2019 року про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та повістки про виклик до суду на 05 вересня 2019 року о 9 год 30 хв.

Отже, Департамент патрульної поліції про час та дату судового засідання в суді першої інстанції не був повідомлений, оскільки в матеріалах справи відсутні докази про належне його повідомлення.

Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою (частина друга статті 124 КАС України).

Усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства, ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

За таких обставин, судом першої інстанції всупереч наведеним нормам процесуального закону розглянуто справу за відсутності представника третьої особи, яка не повідомлена належним чином про дату, час і місце судового засідання, що свідчить про порушення статті 129 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та наведених норм КАС України.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, колегія суддів враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформульовану в рішенні від 08.11.2018 у справі «Созонов та інші проти України», в якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Наведені положення процесуального закону, обставини справи щодо неналежного повідомлення учасника справи про дату, час та місце судового засідання, відсутність відомостей про вручення судової повістки третій особі та/або його представнику свідчать про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що відповідно до частини третьої статті 317 КАС України є обов`язковою підставою для скасування рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року.

В той же час, з огляду на встановлені колегією суддів обставини щодо недоведення суб`єктом владних повноважень правомірності та обґрунтованості прийнятого рішення, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність скасування оскаржуваної постанови серії НК № 662903 від 26 травня 2019 року про адміністративне правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255,00 грн. та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 271 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіна Олександра Анатолійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі - задовольнити.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню, з ухваленням нового рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Керуючись ст. 243, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року - задовольнити частково.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіна Олександра Анатолійовича, третя особа: Департамент патрульної поліції, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі - задовольнити.

Скасувати постанову від 26 травня 2019 року серія НК № 662903 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення від 26 травня 2019 року, винесену поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним Олександром Анатолійовичем, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КпАП України у вигляді штрафу в сумі 255 гривень.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, за яким постановою серія НК № 662903 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення від 26 травня 2019 року, винесеної поліцейським роти № 3 батальйону № 3 полку № 2 УПП у м. Києві ДПП Нікітіним Олександром Анатолійовичем, притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 122 КпАП України у вигляді штрафу в сумі 255 гривень.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст виготовлено 06.11.2019

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

В.О. Аліменко