Справа № 520/9712/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

06 листопада 2019 р. Справа № 520/9712/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження клопотання Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду та клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" про поновлення пропущеного строку звернення до суду у справі №520/9712/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" (вул. Полтавський шлях, буд. 31, оф. 407, м. Харків, 61052, ) до Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю) (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання незаконними та скасування постанов ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "АРТС", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту територіального контролю Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю №82/1222/0/250-19-П від 31.05.2019;

визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту територіального контролю Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю №82/1223/0/250-19-П від 31.05.2019.

Через канцелярію суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування клопотання вказав, що згідно ст. 5 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та п. 28 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову. Постанови прийняті 31.05.2019 р., а до суду позивач звернувся у вересні 2019 р.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 р. запропоновано Товариству з обмеженою відповідальністю "АРТС" у термін до 05.11.2019 р. подати до суду заяву про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду з даною позовною заявою з доказами на підтвердження обставин, що викладені у заяві.

Через канцелярію суду 05.11.2019 р. позивачем подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду, згідно змісту якої вказує, що відлік строку починається з моменту коли особа дізналась про порушення своїх прав. Оскаржувані постанови прийняті 31.05.2019 р. та 03.06.2019 р. надіслані засобами поштового зв`язку, однак не отримані позивачем про що свідчать дані з сайту «УКРПОШТА». Про постанову стало відомо 03.09.2019 р., до суду звернувся 13.09.2019 р.

Суд, дослідивши зміст клопотань та матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Судом встановлено, що оскаржувані у даній справі постанови прийняті 31.05.2019 р.

Згідно поштового конверту позивач до суду звернувся 13.09.2019 р.

Таким чином, позивачем пропущено 15-денний строк звернення до суду.

Стосовно посилання позивача на те, що ним постанови не отримані раніше 03.09.2019 р., суд вказує, що згідно повідомлень про вручення поштового відправлення (а.с.86, 102) уповноваженою особою товариства отримано лист, яким повідомлено про проведення перевірки та в подальшому отримано примірник акту перевірки, протоколу та припису, відтак позивач мав звернутися до суб`єкта владних повноважень за інформацією. Отже, позивач знав про проведену перевірку.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Виявлення наміру отримати судовий захист порушеного права не надає права позивачу на пропуск строку звернення до адміністративного суду та не збільшує обсяг його процесуальних прав, встановлених законом.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежали від позивача та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду з позовом позивачем у заяві від 05.11.2019 року не вказано та судом не встановлено.

Враховуючи викладене, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач був позбавлений можливості звернення до суду у строки, передбачені чинним законодавством щодо оскарження спірних постанов приватного виконавця.

Приписами ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення даного адміністративного позову без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Відповідно до ч. ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись положеннями статей 118, 120, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" про поновлення пропущеного строку звернення до суду у справі №520/9712/19 відмовити.

Клопотання Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" (вул. Полтавський шлях, буд. 31, оф. 407, м. Харків, 61052, ) до Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю) (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання незаконними та скасування постанов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 06 листопада 2019 р.

Суддя В.В. Сагайдак