Справа № 472/1376/18
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2019 р.м.ОдесаСправа № 472/1376/18
Головуючий в 1 інстанції: Орленко Л.О.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Крусяна А.В.,

Яковлєва О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Веселинського районного суду Миколаївської області від 4 липня 2019р. по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2018р. ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до УДАБІ у Миколаївській області, в якій просив визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення за №100 від 4.12.2018р., якою на нього накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 4 250грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова винесена з порушенням вимог законодавства, а саме: особа, яка складала протокол, не вказала в протоколі місце народження позивача та місце його роботи, не зазначила додатки до протоколу, а саме докази до нього, які б могли підтвердити вчинення позивачем адміністративного правопорушення. Також, зазначив, що перевірка проводилась з порушенням вимог законодавства, оскільки будівельні роботи були здійснені ще влітку 2018р., а нових будівельних робіт під час проведення перевірки не виявлено. Крім того, при винесенні постанови відповідач не врахував, що в додатках до протоколу відсутні докази про те, що об`єкт побудований та експлуатується. Отже, позивач вважає, що його вина не доведена, а тому постанова по справі про адміністративне правопорушення за №100 від 4.12.2018р. є протиправною та такою, яка повинна бути скасована.

Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.

Рішенням Веселинського районного суду Миколаївської області від 4 липня 2019р. адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №100 від 4.12.2018р. як протиправну, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДБІ у Миколаївській області Хмельною О. ОСОБА_2 , про визнання винним ОСОБА_1 за ч.8 ст.96 КУпАП та накладення на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 4 250грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч.8 ст.96 КУпАП закрито.

В апеляційній скарзі УДАБІ у Миколаївській області, посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти у справі нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимоги.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду з ухваленням по справі нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що УДАБІ допущено порушення порядку оформлення результатів позапланової перевірки, який встановлений КУпАП, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р., Порядком накладення КМУ за №244 від 6.04.1995р., що призвело до порушення права позивача на ефективний захист своїх інтересів, та є підставою для визнання постанови за №100 від 4.12.2018р. протиправною та її скасування.

Проте, з вказаним висновком суду першої інстанції не може погодитись судова колегія, оскільки вони не відповідають обставинам справи.

За правилами ст.242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судова колегія вважає, що вказані порушення норм права призвели до неправильного вирішення справи по суті, а тому апеляційний суд на підставі ст.317 КАС України, рішення суду скасовує та приймає по справі нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог, з наступних підстав.

Так, судовою колегією встановлено та підтверджено матеріалами справи, що у листопаді 2018р. УДАБІ у Миколаївській області проведено позапланову перевірку на об`єкті "Будівництво господарських будівель" за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт перевірки, у висновках якого встановлено, що ОСОБА_1 здійснює експлуатацію об`єкта, не введеного в експлуатацію, що є порушенням ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 постанови КМУ "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів" за №461 від 13.04.2011р..

На підставі встановлених порушень, посадовою особою УДАБІ прийнято протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.11.2018р. та видано припис від 19.11.2018р. про усунення виявлених порушень, які були направлені на адресу ОСОБА_1 .

В подальшому, 4.12.2018р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ Хмельною О.О. прийнято постанову за №100 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.8 ст.96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 4 250грн..

Перевіряючи правомірність дій та рішень УДАБІ, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує їх протиправність та незаконність, судова колегія виходить з наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.19 Конституції України, п.1 ч.3 ст.2 та ч.1 ст.9 КАС України, суд при вирішенні справи має керуватися принципом законності, відповідно до якого має перевіряти чи діяли органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи лише на підставі закону в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1,2 ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Порядок №553).

Відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, підставами для проведення якої є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Приписами п.9,13 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (п.15,16 Порядку №553).

За правилами п.п.7-20 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Припис складається у двох примірниках та підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної Інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно з п.21 Порядку №533 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У відповідності до п.22 Порядку №553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як вбачається із матеріалів справи, що позапланову перевірку на об`єкті "Будівництво господарських будівель" за адресою: АДРЕСА_1 проведено на виконання наказу Держархбудінспекції за №976 від 8.09.2015р., за зверненням ОСОБА_3 від 24.10.2018р., посвідчення (направлення) за №320 від 6.11.2018р. у присутності ОСОБА_1 Про проведення якої останній був своєчасно повідомлений.

В ході перевірки відповідно до наданих документів та візуальним оглядом встановлено, що ОСОБА_1 реконструйовано паркан та збудовано капітальну господарську будівлю приблизними розмірами 2,0 х 2,0м.

Фундамент будівлі влаштовано з бутового каменя, стіни з газобетону, покрівля - металопрофільні листи. Вищевказану господарську будівлю збудовано впритул до господарської будівлі сусіда.

Будівельні роботи на об`єкті "Будівництво господарських будівель" за адресою: АДРЕСА_1 , виконано без відповідних документів, що надавали право виконувати такі роботи.

У відповідності до наданих ОСОБА_1 письмових пояснень (вх. №5417-20-18 від 15.11.2018р.) будівельні роботи за вказаною адресою проведено ним влітку 2018р..

За результатами перевірки встановлено, що у новозбудованій господарській будівлі приблизними розмірами 2,0x2,0м зберігаються дрова (фото).

Збудований у 2007р. гараж приблизними розмірами 5,0 х 6,0м використовується для зберігання автомобіля. Сарай приблизними розмірами 6,0x4,0м, станом на 13.11.2018р. використовується як лазня.

Апеляційний суд зазначає, що вказане свідчить про те, що власником нерухомого майна ОСОБА_1 експлуатуються господарські будівлі за адресою: АДРЕСА_1 не введені в експлуатацію, що є порушенням ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 постанови КМУ від 13.04.2011р. №461 "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів".

Як вбачається із матеріалів справи, що за результатами даної перевірки 19.11.2018р. головним інспектором у відсутності ОСОБА_1 складено акт перевірки, припис за №111 та протокол про адміністративне правопорушення, які надіслані останньому рекомендованим листом з повідомленням та отримані ним - 23.11.2018р..

Аналізуючи вищевказане, судова колегія зазначає, що у відповідності до ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю інспекцією проведена позапланова перевірка в межах наданих повноважень, передбачених чинним законодавством.

Що стосується прийняття оскаржуваної постанови, судова колегія виходить з наступного.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені ЗУ "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ за №244 від 6.04.1995р. (надалі Порядок № 244).

Приписами абз.6 п.3 Порядку №244 передбачено, що надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

У відповідності до п.17 Порядку №244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Згідно до п.25 Порядку №244 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб`єкта містобудування чи надсилається йому поштою, про що робиться відмітка у постанові. Другий примірник у разі несплати штрафу в установлений строк пред`являється органом державного архітектурно-будівельного контролю до примусового виконання у порядку та строки, визначені ЗУ "Про виконавче провадження", а третій - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс постанову.

Як вбачається із матеріалів справи, що протокол у справі про адміністративне правопорушення від 19.11.2018р. з повідомленням про розгляд справи надіслано ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням.

У даному протоколі йому було роз`яснення права та обов`язки, передбачені ст.268 КУпАП.

З урахуванням того, що позивач отримав зазначений протокол 23.11.2018р. та 4.12.2018р. надав на нього УДАБІ письмові пояснення, доводи ОСОБА_1 про не роз`яснення його прав є неаргументованими.

Окрім того, що стосується посилань ОСОБА_1 на не зазначення у протоколі його місця народження та місця роботи, судова колегія вважає, що вказане не свідчить про незаконність складеного протоколу, оскільки не спростовує вчинення ним правопорушення передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП.

Згідно з частиною 1 статті 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Основний зміст принципу змагальності у адміністративному судочинстві полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 72 КАС України).

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів (ч.1 ст.69 КАС України).

Враховуючи вищевказане, судова колегія вважає, що в ході розгляду справи ОСОБА_1 не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених позовних вимог, а також не спростував факт порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.

При цьому, судовою колегією береться то факт, що 8.02.2019р. ОСОБА_1 звернувся із заявою до УДАБІ про реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, як того фактично вимагалося приписом за №111 від 19.11.2018р..

Отже, враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення за №100 від 4.12.2018р. винесена на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачених Конституцією та законами України, та відповідає іншим критеріям правомірності, встановленими ч.2 ст.2 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування.

Підсумовуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції, при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, а також невідповідність висновків суду обставинам справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, і, крім того, судом порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому постановлене судове рішення підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246, 272, 315, 317 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області задовольнити.

Рішення Веселинського районного суду Миколаївської області від 4 липня 2019р. скасувати.

Прийняти по справі нове рішення, яким у задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту постановлення, остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Ю.М.Градовський

Судді: А.В.Крусян

О.В.Яковлєв