Справа № 201/11329/19
Суддя: Наумова О. С.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/201/396/2019
РІШЕННЯ

Іменем України

04 листопада 2019 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора 2-го батальйону 3-х роти Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Швецова Ростислава Валерійовича про визнання протиправними дій інспектора по складанню постанови і скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2019р. ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з адміністративним позовом інспектора 2-го батальйону 3-х роти Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Швецова Р.В. про про визнання протиправними дій інспектора по складанню постанови і скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення (а.с. 1-5).

Ухвалою судді Наумової О.С. від 08.10.2019р. позивачеві поновлено строк для подачі адміністративного позову, відкрито провадження у справі і ухвалено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи відповідно до положень п. 20 ч.1 ст. 4, ч.2 ст. 12, 257, 268, 286 КАС України (а.с. 9-10).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що постановою інспектора 2-го батальйону 3-х роти УПП в Дніпропетровській області Швецова Р.В. від 16.09.2019р. серії ЕАК № 1525619 його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 255,00 грн. за перевищення швидкості, що сталося 16.09.2019р. о 10 год. 50 хв. 31 сек. за адресою: м. Дніпро, Дніпровський район, 27 М04, 218 км, що є порушенням п. 12.4. розділу 12 Правил дорожнього руху.

Позивач не погодився з притягненням його до адміністративної відповідальності, вважав, що постанова не відображає дійсні обставини справи, винесена з порушенням вимог чинного законодавства щодо її змісту та процедури складення. Постанова складалася інспектором без врахування його зауважень, пояснень та конкретної дорожньої обстановки. У постанові вказано, що він на своєму автомобілі рухався зі швидкістю 95 км/год, чим порушив встановлене обмеження швидкості руху дорожнім знаком 3.29 (70км) на 25 км/год. Проте всупереч вимог ст. 283 КУпАП в постанові не зазначено місце скоєння адміністративного правопорушення, при застосуванні норми, яка регламентує швидкість саме в населених пунктах, в той час як він рухався поза межами населеного пункту.

Правопорушення зафіксовано спеціальним приладом «ТruСаm», однак не зазначено, що цей прилад при фіксації працював в автоматичному режимі, прилад не був встановлений стаціонарно і нерухомо. Вважав, що прилад «ТruСаm» не працює в автоматичному режимі. Це портативний переносний прилад, який при використанні інспектор тримає у руках. Побачивши його автомобіль, що наближався, інспектор різко зробив крок вперед і різко подав рукою, в якій знаходився прилад і зафіксував таким чином сумарну швидкість автомобіля зі швидкістю своїх рухів.

На підставі вищевикладеного просив визнати протиправними дії інспектора УПП в Дніпропетровській області Шевцова Р.В. по складанню постанови, скасувати постанову серії ЕАК № 1525619 від 16.09.2019р., провадження по справі закрити.

На адресу відповідача судом були надіслана копія ухвали про відкриття провадження у справі, у якій був встановлений п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву, а також копія позовної заяви і доданих до неї документів, а третій особі й ухвала про залучення третьої особи - у порядку ст.ст. 174, 175 КАС України, які ним отримані 18.10.2019р. (а.с. 18).

Від відповідача - інспектора 2-го батальйону 3-х роти УПП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Швецова Р.В. 29.10.2019р. до суду надійшов відзив з доданими до нього доказами (а.с. 13-23), в якому він не погодився із доводами позивача про безпідставність притягнення до адміністративної відповідальності. Зазначив, що його постановою від 16.09.2019р. серії ЕАК № 1525619 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., в якій зазначено про те, що позивач, керуючи транспортним засобом Audi Q2, з номерним знаком НОМЕР_2 , рухався зі швидкістю 95 км/год в зоні дії знаку 3.29 (дозволена максимальна швидкість руху 70 км/год), що перевищує встановлені обмеження швидкості руху на 25 км/год, чим порушив встановленні п.п. 12.4., 12.9. ПДР обмеження швидкості руху. Швидкість зафіксована приладом TruCam, серійний № 000672. Лазерний вимірювач швидкості «TruCam LT1 20/20» здійснює вимірювання процесу порушення швидкісного режиму, його основною функцією є здійснення певних вимірювань, а здійснення фото- або відеофіксації є додатковою функцією), що дозволяє ідентифікувати транспортний засіб і номерний знак.

Лазерний вимірювач швидкості «TruCam LTI 20/20» має сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки від 29.08.2012р. № UA-MI/1-2903-2012. На підставі позитивних результате державних приймальних випробувань Міністерством економічного розвитку і торгівлі України затверджений тип засобу вимірювальної техніки «Вимірювач швидкості автотранспортних засобів лазерний LTI 20/20 TruCam», який зареєстровано в державному реєстрі засобів вимірювальної техніки за номером УЗ 197-12.

Чинним законодавством не передбачено повторного проходження процедури (сертифікації) для приладів, які вже були завезені на територію України та введені в експлуатацію. Крім того, така процедура як «сертифікація» взагалі не міститься в нормах чинного законодавства України.

29.08.2012р. виробнику «TruCam» - фірмі Laser Technology, Inc. видано Сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки Д UA-MI/1-2903-2012.

Процедура проведення державних приймальних випробувань типів вимірювальної техніки з подальшою реєстрацією таких типів вимірювальні техніки в Державному реєстрі засобів вимірювальної техніки і видача Сертифікатів затвердження типу засобів вимірювальної техніки була передбачена положеннями Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 11,02.1998р. № 113/98-ВР, який втратив чинність 01.01.2016р. Цей закон (ч. 1 ст. 26) передбачавав випробування засобів вимірювальної техніки, призначені для серійного виробництва в Україні або для ввезення на територію України партіям. Порядок оформлення та видачі сертифіката затвердження типу засобів вимірювальної техніки, сертифікатів відповідності засобів вимірювальної техніки затвердженому типу та свідоцтв про визнання затвердження типу засобів вимірювальної техніки, затверджений наказом Державного комітету стандартизації, метрології та сертифікації України від 19.02.2002р. № 100 також втратив чинність 14.06.2016р.

Тобто вказана процедура проводилась виключно відносно тих засобів вимірювальної техніки, які планувалося серійно виробляти в Україні або ввозити на територію України партіями. На виконання вимог цих нормативно-правових актів, які вже втратили чинність, здійснювалися випробування приладу «ТruCAM» з подальшою реєстрацією в Державному реєстрі засобів вимірювальної техніки і вдачею Сертифікату затвердження типу засобів вимірювальної техніки.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.11.2015р. № 1362 «ТruСАМ» був виключений з Державного реєстру засобів вимірювальної техніки.

Отже у разі виключення затвердженого типу засобів вимірювальної техніки із Державного реєстру заборонялося їх серійне виробництво або ввезення на територію України.

Однак, засоби вимірювальної техніки, які були ввезені на територію України та введені в експлуатацію до моменту виключення їх з вказаного Державного реєстру, дозволяється застосовувати, оскільки в цьому випадку закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної, дії в часі.

Також відповідно до п. 3 нині чинного наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.07.2016р. № 1161, зберігання інформації про затверджені типи засобів вимірювальної техніки, унесені в установленому порядку до набрання чинності Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність» до Державного реєстру засобів вимірювальної техніки, як і формування та ведення вказаного реєстру, здійснювалося до 01.01.2019р. При цьому, прилад «ТruСАМ» було введено в експлуатацію в період його перебування в Державному реєстрі, відповідно, його подальша експлуатація жодним чином не обмежена нормами чинного законодавства.

Наразі єдиною вимогою законодавства у сфері метрології та метрологічної діяльності до засобів вимірювальної техніки, які вже введено в експлуатацію, є необхідність здійснення їх повірки.

Відповідно до ст. 17 «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 05.06.2014 р. № 1314-VI (набрав чинності 01.01.2016р.) законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.

Всі прилади, що використовуються працівниками Департамента патрульної поліції, пройшли повірку. Міжповірочний інтервал для «TruCam» визначено Переліком засобів вимірювальної техніки, типи яких затверджені на підставі результатів державних приймальних та контрольних випробувань і міжнародних договорів України, затвердженим наказом Міністерств економічного розвитку і торгівлі України 05.04.2012р. № 437 і становить 1 рік.

Проведення повірки передбачено Порядком проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженим наказом Міністерстві економічного розвитку і торгівлі України від 08.02.2016р. № 193.

Відповідно до свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 22-01/13777, виданого ДП «Укрметртестстандарт» вії 22.11.2018р. та чинного до 22.11.2019р., лазерний вимірювач швидкості транспортних засобів «TruCam LTI 20/20» № ТС000672, є придатним до застосування.

Оскільки лазерні вимірювачі швидкості «TruСАМ», які буті введені в експлуатацію до моменту виключення їх з Державного реєстру, дозволяється їх застосовувати за умови позитивних результатів їх повірки. Свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобі вимірювальної техніки № 22-01/111923 підтверджено придатність лазерного вимірювача швидкості «TruСАМ» до застосування.

Можливість використання виробу «TruСАМ» також підтверджується виданого Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України експертного висновку від 27.09.2018р. № 04/02/03/-3008, який підтверджує правильність реалізації криптографічного алгоритму шифрування AES відповідно до ДСТУ ISG/I 18033-3:2015 та забезпечення конфіденційності, цілісності та автентичності зареєстрованих даних.

Для фіксації допустимих швидкісних режимів руху транспортних засобі на приладі встановлюється поріг допустимої швидкості руху. При цьому враховується похибка приладу ±2 км/год. Прилад дозволяє вимірювач швидкість на дистанціях від 15 м до 1200 м.

Правильність реалізації у приладі «TruCam» зазначеного алгоритму підтверджено за результатами державної експертизи у сфері криптографічної захисту інформації. Застосування алгоритму шифрування AES забезпечує контроль цілісності інформації не тільки в самому приладі «TruCam», але також зашифрованих файлах, що скопійовані на будь-які інші електронні носії.

Зазначені властивості алгоритму унеможливлюють підробку змісту інформації про порушення правил дорожнього руху від моменту її фіксації приладом «TruCam».

Враховуючи викладене, впровадження додаткових заходів для забезпечення достовірності інформації про порушення правил дорожнього руху та проведення їх експертиз не є обов`язковим.

З відстані у 350-450 м поліцейським виконується наведення позначки оптичного прицілу на цільовий автомобіль і натискається спусковий гачок приладу. Прилад починає вимірювання швидкості і включає запис відео, при цьому чути характерний звук низького тону.

Після, стабільного утримання позначки на цільовому транспортному засобі, прилад здійснює вимірювання швидкості. Про фіксацію перевищення швидкості руху свідчить характерний звук високого тону і в самому оптичному прицілі та на екрані монітору приладу фіксується числовий показник швидкості.

При фіксації перевищення встановленої швидкості руху прилад здійснює фотографування транспортного засобу порушника, про що свідчить повторний звук високого тону. Після цього поліцейський відпускає спусковий гачок та вживає заходи до зупинки порушника.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» поліція може застосовувати такі превентивні заходи, крім іншого, як застосування технічних приладів технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Отже, отримана за допомогою лазерного вимірювача швидкості «TruCam» інформація має оцінюватися уповноваженою особою поряд з іншими доказами в розумінні ст. 251 КУпАП під час розгляду відповідної справи.

Крім того, основною функцією лазерного вимірювача швидкості «TruCam LT1 20/20» є здійснення певних вимірювань. Тобто «TruCam LT1 20/20» є засобом вимірювальної техніки, а не засобом фото- або відео фіксації.

Право поліцейських використовувати прилади з функціями фото- та відео фіксації, які працюють у не автоматичному режимі передбачено ст. 31 Закону України «Про національну поліцію».

На підставі вищевикладеного просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

З огляду на положення ст. 46 КАС України суддею не знайдено підстав для задоволення клопотання представника Департамента патрульної поліції Національної поліції України Лукіної А.А. 29.10.2019р. про залучення Департамента в якості третьої особи по цій справі (а.с. № 29-30).

Представник позивача - адвокат Кошкіна О.В. (діє на підставі договору про надання правової допомоги від 05.06.2019р. і ордеру від 05.06.2019р. - а.с. 36-37) 04.11.2019р. через канцелярію суду надала заяву, в якій вказала, що правом на надання відповіді на відзив позивач скористатися не бажає, просить розглянути справу за наявними у ній матеріалами (а.с. 35).

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 257 КАС України спрощене провадження застосовується в адміністративних справах щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Виклик сторін відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, у порядку спрощеного провадження не здійснювався, справа розглядалася за наявними у справі матеріалами.

Категорія адміністративного позову ОСОБА_1 підпадає під правила розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 12, ст.ст. 257, 286 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що адміністративний позов слід задовольнити частково з таких підстав.

Як свідчать матеріали справи про адміністративне правопорушення, постановою від 16.09.2019р. серії ЕАК № 1525619 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., в якій зазначено про те, що позивач, 16.09.2019р. о 10 год. 50 хв. 31 сек. на 218-му кілометрі, керуючи транспортним засобом Audi Q2, з номерним знаком НОМЕР_2 , рухався зі швидкістю 95 км/год в зоні дії знаку 3.29 (дозволена максимальна швидкість руху 70 км/год), що перевищує встановлені обмеження швидкості руху на 25 км/год, чим порушив встановленні п.п. 12.4. ПДР (порушення швидкісного режиму в населених пунктах, дозволена швидкість не більше 50 км/год). Швидкість зафіксована приладом TruCam LT1 20/20 с.н. №000672 (а.с. 6).

Суд не погоджується доводами позивача про те, що спеціальний прилад «ТruСаm» не може застосовуватися інспектором УПП для фіксації правопорушення в автоматичному режимі, має бути встановлений стаціонарно і нерухомо, а не перебувати в руках інспектора, з огляду на таке.

Як видно з матеріалів справи на підставі ст. 142 КУпАП інспектором здійснено фотофіксацію обставин порушення лазерним вимірювачем швидкості «TruCam LTI 20/20», який має сертифікат затвердження типу засобів вимірювальної техніки від 29.08.2012р. № UA-MI/1-2903-2012, виданий виробнику «TruCam» - фірмі Laser Technology, Inc., з якого видно, що на підставі позитивних результатів державних приймальних випробувань Міністерством економічного розвитку і торгівлі України затверджений тип засобу вимірювальної техніки «Вимірювач швидкості автотранспортних засобів лазерний «LTI 20/20 TruCam», який зареєстровано в державному реєстрі засобів вимірювальної техніки за номером УЗ 197-12 (а.с. 20).

Чинним законодавством не передбачено повторного проходження процедури (сертифікації) для приладів, які вже були завезені на територію України та введені в експлуатацію. Крім того, така процедура як «сертифікація» взагалі не міститься в нормах чинного законодавства України.

Всі прилади, що використовуються працівниками Департаменту патрульної поліції, пройшли повірку. Міжповірочний інтервал для «TruCam» визначено Переліком засобів вимірювальної техніки, типи яких затверджені на підставі результатів державних приймальних та контрольних випробувань і міжнародних договорів України, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 05.04.2012р. № 437 і становить 1 рік.

Проведення повірки передбачено Порядком проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08.02.2016р. № 193.

Відповідно до свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 22-01/13777, виданого ДП «Укрметртестстандарт» вії 22.11.2018р. та чинного до 22.11.2019р., лазерний вимірювач швидкості транспортних засобів TruCam LTI 20/20 № ТС000672, є придатним до застосування. (а.с. 19).

Можливість використання виробу «TruCam LTІ 20/20» виробництва LaserTechnologyInc, США також підтверджується наявністю виданого державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України експертного висновку (а.с. 22).

Так, лазерний вимірювач швидкості «TruCam LT1 20/20» здійснює вимірювання процесу порушення швидкісного режиму, що дозволяє ідентифікувати транспортний засіб, номерний знак. Прилад автоматично визначає координати кожного вимірювання швидкості, розрізняє режими обмеження швидкості, встановлені для вантажних, легкових транспортних засобів, а також мотоциклів.

Для фіксації допустимих швидкісних режимів руху транспортних засобів на приладі встановлюється поріг допустимої швидкості руху. При цьому враховується похибка приладу ±2 км/год. Прилад дозволяє вимірювати швидкість на дистанціях від 15 м до 1200 м.

Правильність реалізації у приладі «TruCam» зазначеного алгоритму підтверджено за результатами державної експертизи у сфері криптографічного захисту інформації.

Застосування алгоритму шифрування AES забезпечує контроль цілісності інформації не тільки в самому приладі TruCam, але також в зашифрованих файлах, що скопійовані на будь-які інші електронні носії.

Зазначені властивості алгоритму унеможливлюють підробку змісту інформації про порушення правил дорожнього руху від моменту її фіксації приладом «TruCam».

Враховуючи викладене, впровадження додаткових заходів для забезпечення достовірності інформації про порушення правил дорожнього руху та проведення їх експертиз не є обов`язковим.

Водночас, суд не погоджується з визначеною інспектором УПП кваліфікацією, яка вказана в оскаржуваній постанові. Як видно з постанови, позивач порушив п. 12.4. розділу 12 Правил дорожнього руху, а саме, рухався зі швидкістю 95 км/год в зоні дії знаку 3.29 (дозволена максимальна швидкість руху 70 км/год).

Разом із тим, інспектором УПП визначена кваліфікація правопорушення таким чином, що не дозволяє установити, що водій порушив саме п. 12.4. розділу 12 ПДР, адже інспектором вказано, що водій рухався зі швидкістю 95 км/год в зоні дії знаку 3.29 (дозволена максимальна швидкість руху 70 км/год), у той час як пунктом 12.4. розділу 12 ПДР передбачено, що у населених пунктах рух транспортних засобів дозволяється із швидкістю не більше 50 км/год.

Знак 3.29 «обмеження максимальної швидкості» - це знак, що забороняється рух із швидкістю, що перевищує зазначену на знакові.

З наведеного слідує, що автомобіль рухався в зоні дії знаку 3.29, що забороняється рух із швидкістю, що перевищує 70 км/год.

Відповідно до пп. «б» п. 12.9. розділу 12 ПДР водієві забороняється: перевищувати максимальну швидкість, зазначену в пунктах 12.4-12.7, на ділянці дороги, де встановлено дорожні знаки 3.29, 3.31, або на транспортному засобі, на якому встановлено розпізнавальний знак відповідно до підпункту "и" пункту 30.3 цих Правил.

Отже, порушення п. 12.4. ПДР необхідно оцінювати у сукупності (з урахуванням) з пп. «б» п. 12.9. ПДР, який розмежовує декілька заборон: 1) перевищення швидкості зазначену в п. 12.4; 2) перевищення швидкості на ділянці дороги, де встановлено дорожні знаки 3.29 «обмеження максимальної швидкості»; 3), перевищення швидкості на транспортному засобі, на якому встановлено розпізнавальний знак відповідно до підпункту "и" пункту 30.3 цих Правил.

Разом із тим, зі змісту описаного правопорушення видно, що дії водія ОСОБА_1 підпадають під кваліфікацію пп. «б» п. 12.9. (перевищення швидкості на ділянці дороги, де встановлено дорожній знак 3.29 - понад 70 км/год), натомість вони кваліфіковані за п. 12.4. ПДР (перевищення швидкості у населеному пункті понад 50 км/год). Різницю між фактичною швидкістю - 95 км/год і встановленою ПДР (перевищення) на 25 км/год інспектором вирахувано в залежності від швидкості обмеженої знаком - 70 км/год (95 - 70), у той час як слід було б вираховувати від швидкості обмеження руху у населеному пункті 50 км/год (95 - 50) = 45 км/год.

Пунктом 12.10. ПДР встановлюються, що додаткові обмеження дозволеної швидкості руху можуть вводитися тимчасово і постійно. При цьому разом із знаками обмеження швидкості руху 3.29 та/або 3.31 обов`язково додатково встановлюються відповідні дорожні знаки, які попереджають про характер небезпеки та/або наближення до відповідного об`єкта. У разі коли дорожні знаки обмеження швидкості руху 3.29 та/або 3.31 встановлені з порушенням визначених цими Правилами вимог щодо їх введення чи з порушенням вимог національних стандартів або залишені після усунення обставин, за яких їх було встановлено, водій не може бути притягнений до відповідальності згідно із законодавством за перевищення встановлених обмежень швидкості руху.

Відповідно до розділу 33 «Дорожні знаки» зона дії знаку 3.29 - від місця встановлення до найближчого перехрестя за ним, а в населених пунктах, де немає перехресть, - до кінця населеного пункту. Дія знаків не переривається в місцях виїзду з прилеглих до дороги територій і в місцях перехрещення (прилягання) з польовими, лісовими та іншими дорогами без покриття, перед якими не встановлено знаки пріоритету.

Дія знаку 3.29, що встановлений перед населеним пунктом, позначеним знаком 5.45, поширюється до цього знака. Зона дії знаків може бути зменшена: 3.29 - установленням у кінці зони їх дії відповідно знаків 3.26, 3.28, 3.30, 3.32, 3.39; для знака 3.29 - зміною на знакові величини максимальної швидкості руху.

З наведених норм ПДР слідує, що в будь-якому разі, склад правопорушення, описаний в оскаржуваній постанові «перевищення швидкості на ділянці дороги, де встановлено дорожній знак 3.29 - понад 70 км/год» може утворюватися лише тоді, коли на ділянці дороги є зона дії знаку 3.29 - від місця його встановлення і до найближчого перехрестя чи то до кінця населеного пункту чи то знаку, що зменшує таку дію.

При цьому, всупереч вимог ст. 283 КУпАП в оскаржуваній постанові не зазначено - місце скоєння адміністративного правопорушення, зазначено лише 218-й кілометр. А м. Дніпро, Дніпровський (сільський), 27 М04, вказано як місце розгляду справи.

На підтвердження вчинення правопорушення інспектором УПП наданий відеозапис та знімки, на яких зафіксований автомобіль позивача Audi Q2, з номерним знаком НОМЕР_2 . Так, на знімку 16.09.2019р. о 10 год. 49 хв. 32 с. зафіксований автомобіль з д.н.з. НОМЕР_2 , місце: Дніпропетровська обл. м. Підгородне, вул. Шосейна, 43, який рухається зі швидкістю 95/ км/год, при допустимій швидкості 50 км/год.

Проте з відеозапису із цього знімку не можливо встановити місце, де саме рухається даний автомобіль, чи то населений пункт чи ні, при тому, що у постанові місце скоєння адміністративного правопорушення не зазначено. Зображення самого знаку 3.29 також відсутнє і не видно, що автомобіль рухався саме в зоні дії знаку 3.29, що забороняється рух із швидкістю, що перевищує 70 км/год. Знімок, відеозапис і постанова містять суперечливі дані стосовно допустимої швидкості, а саме, у постанові вказано про перевищення швидкості 70 км/год, а на знімку вказано про перевищення допустимої швидкості 50 км/год.

Оскільки предметом оскарження є постанова про накладення адміністративного стягнення суд повинен перевірити законність та обґрунтованість винесення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності, чи не пропущено строки, встановлені для розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, чи виконано вимоги закону при розгляді справи та інше.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19).

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати:

- чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні,

- чи підлягає вона адміністративній відповідальності,

- чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду,

- чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу,

- а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП України передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд звертає увагу на те, що оскільки законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, то з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КУпАП адміністративна відповідальність передбачається за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що питання, яке є спірним - доведення факту перевищення позивачем дозволеної у населеному пункті швидкості руху, інспектором УПП не доведено.

Враховуючи викладене суд доходить висновку про задоволення позовних вимог про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

У задоволенні вимог позивача про визнання протиправними дій інспектора по складанню постанови слід відмовити, оскільки відповідно до вимог ч. 2 ст. 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, а також порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

Згідно із ч. 5 ст. 258 КУпАП у разі виявлення адміністративного правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого за допомогою працюючих в автоматичному режимі спеціальних технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, протокол про адміністративне правопорушення не складається, а постанова у справі про адміністративне правопорушення виноситься без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Копії постанови у справі про адміністративне правопорушення та матеріалів, зафіксованих за допомогою працюючих в автоматичному режимі спеціальних технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, надсилаються особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, протягом трьох днів з дня винесення такої постанови.

Складаючи постанову інспектор діяв у відповідності до вказаних вимог закону, а той факт, що інспектором порушені норми закону при розгляді справи про адміністративне правопорушення, не свідчать про протиправність його дії зі складання постанови, адже винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення у разі його виявлення, є обов`язком посадової особи органу Національної поліції України.

На підставі ст. 139 КАС України, враховуючи результат розгляду справи, а також враховуючи Постанову Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015р. № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI «Про судовий збір» щодо відсутності підстав для сплати судового збору у справах зазначеної категорії, приходжу до висновку, що судові витрати по справі відносяться на рахунок держави і стягненню не підлягають.

Питання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відповідно до приписів ст.ст. 246, 245 КУпАП вирішується органом (посадовою особою), уповноваженою розглядати справи про адміністративні правопорушення, а не адміністративним судом під час розгляду адміністративного позову, предметом якого є оскарження рішення такого органу (особи).

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 14-2, 122, 219, 251, 265-4, 279-1, 280, 288, 293 КУпАП, ст.ст. 4, 12, 72-79, 139, 243, 255, 257, 268, 286 КАС України, суддя,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до інспектора 2-го батальйону 3-х роти Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Швецова Ростислава Валерійовича про визнання протиправними дій інспектора по складанню постанови і скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовільнити частково.

Скасувати постанову серії ЕАК № 1525619 від 16 вересня 2019 року інспектора 2-го батальйону 3-х роти Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Швецова Ростислава Валерійовича, винесену по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.122 КУпАП.

У задоволенні іншої частини вимог - про визнання протиправними дій інспектора - відмовити.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом десяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду. (ч.4 ст.286 КАС України).

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене) (ч.5 ст.250 КАС України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом десяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.С. Наумова