Справа № 480/511/19
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 р.Справа № 480/511/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Мороза М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Соп`яненко О.В., м. Суми) від 25.07.2019 року (повний текст складено 30.07.2019 р.) по справі № 480/511/19

за позовом ОСОБА_1

до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у м. Києві

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправною бездіяльність відповідачів щодо невчинення дій з приводу виключення з автоматизованої інформаційно-пошукової системи відеофіксації номерних знаків транспортних засобів "ВІДЕОКОНТРОЛЬ-Рубіж" відомостей про автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору, який належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ; зобов`язати Національну поліцію України вчинити дії з приводу виключення з автоматизованої системи відомостей про автомобіль.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року по справі № 480/511/19 провадження у справі закрито.

Позивач не погодився з ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідачі подали відзиви на апеляційну скаргу, в яких наполягають на законності рішення суду першої інстанції щодо наявності підстав для закриття провадження у справі, просять залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника Головного управління Національної поліції у м. Києві 31.10.2019 р. надійшло клопотання, в якому він просить суд справу розглядати за його відсутності.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В судовому засіданні, яке відбулося 10.10.2019 р. представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Представники відповідачів проти задоволення апеляційної скарги заперечували, просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиви на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що предметом спору у цій справі є невиключення з автоматизованої інформаційно-пошукової системи відеофіксації номерних знаків транспортних засобів "ВІДЕОКОНТРОЛЬ-Рубіж" відомостей про належний позивачу автомобіль. Позивач вимоги мотивує тим, що такі відомості були внесені під час досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0003029. Згодом досудове розслідування було закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, однак відомості про автомобіль протиправно не були вилучені з бази.

Також судом встановлено, що за рапортом слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві, що здійснює досудове розслідування кримінального провадження, зареєстрованого в ЄРДР за № 0007639 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, внесено інформацію до відповідних баз (АІПС УДАІ МВС України, АРМОР, УГОН) про автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору як такий, що перебуває в розшуку (а.с. 85).

Зазначений автомобіль поставлений на облік Солом`янським УП в м. Києві до інформаційної підсистеми "ТЗ, що розшукується (УГОН)" за ЄО № 48751 від 01.07.2016 (ЄРДР № 0007639 від 01.07.2016) (а.с. 117). Відомості про автомобіль внесені до автоматизованої інформаційно-пошукової системи "Відеоконтроль-Рубіж" у зв`язку із незаконним заволодінням (а.с. 168).

Постановою слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП в м. Києві від 04.04.2018 автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0007639 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України (а.с. 164). Його передано на зберігання ОСОБА_1 , про що свідчить розписка від 07.08.2018 (а.с. 165).

Постановою слідчого від 02.04.2019 відмовлено в задоволенні клопотання адвоката Литвиненко В.О., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про вилучення відомостей про автомобіль (а.с. 167). Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.04.2019 у справі № 760/11957/19 відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 на рішення та бездіяльність слідчого СВ Солом`янського управління ГУНП у м. Києві в якій скаржник просив скасувати постанову слідчого від 02.04.2019. У відкритті провадження відмовлено на підставі ч. 4 ст. 304 КПК України у зв`язку з тим, що скарга подана на рішення, яке не підлягає оскарженню.

З урахуванням тих обставин, що автомобіль наявний в базі автоматизованої інформаційно-пошукової системи "Відеоконтроль-Рубіж" саме у зв`язку з розслідуванням у кримінальному провадженні № 0007639, що обмеження, накладені на транспортний засіб саме у зв`язку з кримінальним провадженням, досудове розслідування у якому не закінчено, суд першої інстанції дійшов до висновку, що у межах спірних правовідносин позивач і відповідач діють як учасники кримінального провадження, права та обов`язки яких визначені кримінальним процесуальним законом, тому спір у цій справі не може бути предметом розгляду в адміністративному суді, що є підставою для закриття провадження у справі.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України встановлено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Колегія суддів зазначає, що наказом МВС України від 29.12.2011 № 975 відповідно до ст. 21-1 Закону України "Про міліцію", ст. 51-1 Закону України "Про дорожній рух", ст. 40 Закону України "Про виконавче провадження", п. 37 постанови Кабінету Міністрів України від 14.04.1997 р. № 341 "Про Положення про Державну автомобільну інспекцію Міністерства внутрішніх справ" та постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 "Про Правила дорожнього руху" і з метою вдосконалення організації несення служби нарядами дорожньо-патрульної служби Державтоінспекції МВС, активізації боротьби зі злочинністю на автотранспорті, введено в експлуатацію автоматизовану інформаційно-пошукову систему відеофіксації транспортних засобів з розпізнаванням номерних знаків та перевіркою їх за розшуковими реєстрами "ВІДЕОКОНТРОЛЬ-Рубіж". Пунктом 1.2 цього наказу затверджено також методичні рекомендації щодо роботи з інформаційною системою.

В подальшому, наказ МВС України від 29.12.2011 р. № 975 "Про введення в експлуатацію системи відеофіксації номерних знаків транспортних засобів "ВІДЕОКОНТРОЛЬ-Рубіж" скасовано іншим наказом МВС України від 14.05.2012 р. № 418, прийнятим на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 р. № 731 та з метою приведення нормативно-правових актів МВС у відповідність до законодавства.

Експлуатація вказаної системи (на момент внесення належного позивачу автомобіля) здійснювалася згідно з Інструкцією з використання системи відеофіксації номерних знаків транспортних засобів "ВІДЕОКОНТРОЛЬ-Рубіж", затвердженої наказом МВС України від 23.11.2012 р. № 1080дск, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.12.2012 р. за № 2107/22419.

В свою чергу, цей наказ також втратив чинність на підставі наказу МВС України № 497 від 13.06.2018 р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.07.2018 р. за № 787/32239 яким затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі Інструкція № 497).

Відповідно до п. 1 Інструкції № 497, ця Інструкція визначає порядок формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" (далі - ІП "Гарпун") інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП), призначеної для обробки відомостей про транспортні засоби (далі - ТЗ) усіх типів (автомобілі, автобуси, мотоцикли всіх типів, марок і моделей, самохідні машини, причепи та напівпричепи до них, мотоколяски, інші прирівняні до них ТЗ та мопеди) та номерні знаки ТЗ (далі - номерні знаки), що розшукуються у рамках кримінального, виконавчого проваджень, проваджень у справах про адміністративні правопорушення, оперативно-розшукової діяльності, а також за ухвалою слідчого судді, суду.

Судовим розглядом встановлено, що автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору внесений 01.07.2016 р. Солом`янським управлінням поліції ГУ НП в м. Києві до інформаційного порталу Національної поліції до розділу ТЗ, що розшукуються (угон). Досудове розслідування проводиться в рамках кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України (Незаконне заволодіння транспортним засобом).

Відповідно до п. п. 2-5 розділу IV Інструкції № 497, Підставою для внесення відомостей, зазначених у пункті 1 цього розділу, до ІП "Гарпун" є заява (повідомлення) особи про вчинене кримінальне правопорушення чи іншу подію або рапорт поліцейського, що надійшли до органу (підрозділу) поліції, із зазначенням інформації про ТЗ.

У разі отримання відповідної заяви (повідомлення, рапорту) оперативний черговий перевіряє ідентифікаційні номери ТЗ за обліком ЄДР МВС, після чого невідкладно вносить відомості до ІП "Гарпун".

У випадку виявлення невідповідності наявних даних на ТЗ з інформацією, внесеною до ЄДР МВС, оперативний черговий інформує про це слідчого, який здійснює досудове розслідування, для прийняття відповідного рішення. Відомості про розшук ТЗ вносяться до ІП "Гарпун" при надходженні уточненої інформації, але не пізніше доби з дати реєстрації матеріалів в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО).

У разі припинення розшуку ТЗ слідчий упродовж доби подає до чергової служби завірену у встановленому законом порядку копію постанови про припинення розшуку ТЗ із зазначенням виду, марки, моделі, реєстраційного номера НОМЕР_4 , номера кримінального провадження, дати і підстави припинення розшуку.

У разі передачі матеріалів досудового розслідування до іншого органу (підрозділу) поліції оперативний черговий, яким було внесено інформацію до обліку, на підставі документів, наданих слідчим, знімає її з обліку із зазначенням дати і підстави такого зняття (передача до іншого органу). У такому випадку зняття з ІП "Гарпун" інформації щодо розшуку ТЗ здійснюється впродовж доби з часу взяття її на облік у підрозділі, до якого передано матеріали досудового розслідування.

Після отримання матеріалів про припинення розшуку ТЗ оперативний черговий невідкладно вносить до ІП "Гарпун" інформацію щодо підстави і дати зняття ТЗ з розшуку.

Судом встановлено, що постановою слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП в м. Києві від 04.04.2018 автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0007639 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України (а.с. 164). Його передано на зберігання ОСОБА_1 , про що свідчить розписка від 07.08.2018 (а.с. 165).

В свою чергу, не зважаючи на те, що автомобіль автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору, у подальшому було повернуто власнику під зберігальну розписку, запис щодо розшуку автомобіля із Інтегрованої підсистеми "Угон" інтегрованої інформаційно-пошукової системи та інформаційної системи "Відеоконтроль-Рубіж", а в подальшому і з ІП "Гарпун" видалено не було. Доказів того, що цей автомобіль на момент вирішення спірних правовідносин викрадений у власника чи знаходиться під арештом матеріали справи не містять.

Що стосується того, що справу належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 40 пункту 4 Положення про національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 р. № 877 Національна поліція відповідно до покладених на неї завдань у межах інформаційно-аналітичної діяльності формує бази (банки) даних, що входять до єдиної інформаційної системи МВС, користується базами (банками) даних МВС та інших державних органів, здійснює інформаційно-пошукову та інформаційно-аналітичну роботу, а також оброблення персональних даних у межах повноважень, передбачених законом.

З огляду на положення п.п. 40 Положення про Національну поліцію № 877 від 28.10.2015 року, предмет позову та встановлені в ході розгляду справи обставини, колегія суддів зазначає, що в межах спірних правовідносин між сторонами виник саме публічно-правовий спір, оскільки позивачем оскаржується бездіяльність відповідачів щодо не внесення коригування та видалення інформації, що була створена в процесі діяльності ОВС.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до пункту 1.3 Положення про Інтегровану інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 12.10.2009 року № 436 (далі Наказ № 436), Інтегрована інформаційно-пошукова система органів внутрішніх справ України (надалі - ІІПС) - це сукупність організаційно-розпорядчих заходів, програмно-технічних та інформаційно-телекомунікаційних засобів, що забезпечують формування та ведення довідково-інформаційних, оперативно-розшукових обліків, авторизований доступ до інформаційних ресурсів ІІПС.

Згідно з п. 3.1 Наказу № 436 Інформаційними ресурсами (об`єктами обліку) ІІПС є об`єктивно поєднаний набір відомостей, що безпосередньо стосується осіб, кримінальних та адміністративних правопорушень, а також інших подій, який накопичується в процесі службової діяльності ОВС в обсязі, структурі й порядку, що визначаються завданнями, покладеними на ОВС, відповідно до чинного законодавства. До складу інформаційних ресурсів належать відомості щодо, зокрема, викрадених речей, документів, цінностей та іншого майна.

До переліку джерел формування інформаційних ресурсів ІІПС включено зареєстровані в ОВС заяви і повідомлення про кримінальні та адміністративні правопорушення, кримінальні провадження (п. 3.2 наказу № 436).

Відповідно до Розділу 4 Наказу № 436, суб`єктами правових відносин ІІПС (надалі - суб`єкти ІІПС) є: держатель (власник) ІІПС; розпорядник ІІПС; користувачі ІІПС; адміністратор ІІПС; адміністратор безпеки ІІПС. Держателем (власником) ІІПС є Міністерство внутрішніх справ України. Розпорядником ІІПС є Департамент інформаційно-аналітичного забезпечення МВС. Повноваження розпорядника ІІПС на регіональному рівні надаються управлінням (відділам) інформаційно-аналітичного забезпечення ГУМВС, УМВС. Завдання розпорядника - управління ІІПС та відповідними складовими системи, контроль за формуванням та підтриманням в актуальному стані інформаційних ресурсів ІІПС, надання користувачам прав доступу до ІІПС, ведення їх обліку, вживання заходів щодо розвитку і вдосконалення ІІПС. Користувачі ІІПС - працівники ОВС, яким розпорядником ІІПС відповідно до вимог чинного законодавства надано право доступу до інформації в ІІПС.

Отже, до повноважень відповідачів, як розпорядників ІІПС на регіональному рівні, віднесені також питання виключення певної інформації з ІІПС, у тому числі і з ІП «Угон», що є предметом спору у цій справі.

На підставі цього, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції при вирішенні спірних правовідносин мало бути вирішено питання, чи виник у відповідачів обов`язок по виключенню з ІП «Угон» відомостей про автомобіль "Mitsubishi L200", державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN-code НОМЕР_2 , чорного кольору, що є публічно-правовим спором.

Судом першої інстанції не було враховано вищенаведених обставин, що призвело до помилкового висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно зі ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи те, що ухвала Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року по справі № 480/511/19 прийнята з порушенням норм прогцесуального права, вона підлягає скасуванню, а справа підлягає направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року по справі № 480/511/19 задовольнити.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року по справі № 480/511/19 скасувати.

Справу № 480/511/19 направити до Сумського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) В.В. Катунов З.Г. Подобайло

Повний текст постанови складено 04.11.2019 року