Справа № 640/16295/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 листопада 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., суддів Сорочка Є.О., Федотова І.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юджин Лоджистікс» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року Головне управління ДФС у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юджин Лоджистікс» в якій просило суд підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Юджин Лоджистікс», застосованого рішенням керівника контролюючого органe.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року апеляційну скаргу повернуто апелянту.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та направити справу для продовження розгляду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2019 року апеляційну скаргу відповідача залишено без руху у зв`язку з недотриманням скаржником ст. 296 КАС України, а саме - до апеляційної скарги не було надано документ про сплату судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 жовтня 2019 року задоволено клопотання ГУ ДФС у м. Києві про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги та продовжено останньому строк для усунення недоліків на п`ять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали, яку отримано відповідачем не пізніше 21 жовтня 2019 року, що підтверджується відбитком штампу відділення поштового зв`язку на конверті, в якому до суду надійшло друге клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції ГУ ДФС у Київській області 21 жовтня 2019 року до суду направлено клопотання про продовження процесуального строку для усунення недоліків, яке обґрунтовано неможливістю забезпечення своєчасної сплати судового збору у зв`язку з відсутністю коштів на відповідному рахунку.

Розглянувши подане клопотання, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. При цьому, судом апеляційної інстанції з метою забезпечення доступу особи до правосуддя було продовжено ГУ ДФС у м. Києві строк для усунення недоліків на п`ять днів. Однак, як вбачається з матеріалів справи, у межах встановленого судом строку недоліки апеляційної скарги, про які зазначено в ухвалі від 13 вересня 2019 року, усунуті не були.

При цьому жодних доказів вчинення дій, спрямованих на забезпечення сплати судового збору на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, відповідачем не надано.

Судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не забезпечив оскарження у встановленому законом порядку рішення суду першої інстанції, відносини стають стабільними із набранням законної сили рішенням суду.

Судова колегія вважає за необхідне наголосити на тому, що тривала процедура сплати коштів не може вважатися поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, адже не є об`єктивною та непереборною причиною пропуску процесуального строку.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на подання апелянтом вдруге аналогічного за змістом вперше поданому клопотання про продовження строку для усунення недоліків, суд приходить до висновку про необхідність відмови в його задоволенні.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що клопотанню апелянта про відстрочення сплати судового збору, яке було заявлено з аналогічних підстав під час звернення до суду з апеляційною скаргою, судом вже надавалась оцінка.

При цьому, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2019 року було відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 228 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу апелянту, відмовивши у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строку для усунення недоліків - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юджин Лоджистікс» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов