Справа № 460/3098/19
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
04 листопада 2019 року м. Рівне№460/3098/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нор У.М., розглянувши матеріали адміністративного позову
до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій,-
До Рівненського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, у якій просить суд:
визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у поверненні позивачу помилково сплаченого збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомості в розмірі 4864 грн;
зобов`язати відповідача сформувати та подати до Управління Державної казначейської служби України у місті Рівне подання про повернення позивачу збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна з Договором купівлі-продажу квартири від 07.08.2018 у розмірі 4864 грн (чотири тисячі вісімсот шістдесят чотири гривні нуль копійок), сплаченого згідно з квитанцією від 07.08.2018 № 0004913.
У позовній заяві позивач зазначає, що при оформленні нею договору купівлі-продажу квартири від 07.08.2018 нею було сплачено 4864 грн збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, однак зазначає, що звільнена від сплати збору. Вказує, що зазначену суму збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування нею було сплачено, оскільки несплата суми збору призвела б, на думку позивача, до відмови нотаріусом у вчиненні відповідної нотаріальної дії.
Відповідно до частини першої статті 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя, серед іншого, з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.
Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.
За приписами частин першої-другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
У цій нормі КАС України містяться терміни «дізналася» та «повинна була дізнатися», що дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.
Позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права, що також випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 КАС України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач, навпаки, мусить довести, що інформацію про порушення права можна було отримати раніше.
У позовній заяві позивач зазначає про те, що при укладенні договору купівлі-продажу квартири від 07.08.2018 нею було сплачено 4864 грн збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, що підтверджується квитанцією про оплату від 07.08.2018, доданою до позовної заяви. При цьому позивач зауважує, що вона сплатила вказану суму збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування будучи звільненою від його сплати відповідно до Закону України «Про збір на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» з тим, щоб нотаріус не відмовив у вчиненні відповідної нотаріальної дії.
Вказане, на переконання суду, свідчить про те, що сплачуючи відповідну суму збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування 07.08.2018 позивачу було відомо про те, що вона звільнена від сплати збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, тому, вносячи до сплати відповідну суму позивач фактично була обізнана про порушення у такий спосіб її права, з приводу чого наразі звертається до суду з даним позовом.
Тому, суд відхиляє вказані доводи позивача та зазначає, що при з`ясуванні дотримання позивачем строку звернення до суду з позовом слід визначити початок такого строку, яким є момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Це стосується і подання позивачем відповідної заяви до відповідача у 2019 році, оскільки подання зазначеної заяви як і отримання відповіді на таку не є моментом, з яким закон пов`язує саме можливість та обов`язок особи знати про стан своїх майнових прав.
У постанові від 03.04.2019 у справі № 9901/896/18 (провадження № 11-33заі19) Великою Палатою Верховного Суду висловлено, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Аналізуючи зміст позовних вимог та враховуючи викладені позивачем доводи щодо строку звернення до суду суд дійшов висновку, що позивач могла дізнатися про порушення свого права сплачуючи 07.08.2018 безпідставно, як вважає позивач, збір на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування у сумі 4864 грн, відтак строк звернення до суду з даним позовом бере початок з 07.08.2018.
Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві строку для усунення її недоліків.
Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути шляхом подання до суду заяви із зазначенням причин та посиланням на докази пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 122 КАС України для звернення до адміністративного суду.
Керуючись статтями 122, 123, 169, 256 КАС України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Нор У.М.