Справа № 160/6285/19
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 рокуСправа № 160/6285/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АРСЕНАЛ" до Управління державного архитектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
- визнати протиправним та скасувати Наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 26/СК від 27.05.2019 року "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт";
- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 27.05.2019 року;
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що винесення Наказу за наявності затверджених містобудівних умов є порушенням принципу верховенства права, принципу належного урядування. На момент проведення перевірки ТОВ "Арсенал мало затверджені компетентним органом, у порядку встановленому чинним законодавством, містобудівні умови, які у повній мірі відповідають чинним ДБН. Таким чином, висновки відповідача про порушення позивачем ДБН спростовуються наявністю затверджених і чинних містобудівних умов. Застосування до позивача наслідків у вигляді скасування повідомлень про початок будівництва є порушенням принципу належного урядування. Також позивач зазначає, що усі нормативні вимоги щодо протипожежних відстаней при здійсненні будівництва об`єкту ТОВ "Арсенал" дотримані, отже, висновки відповідача у цій частині є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах чинного ДБН.
Ухвалою суду від 19.07.2019 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено справу до розгляду.
09.09.2019 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій вказано, що відповідач мав встановити, чи можливо позивачу здійснити заходи, за допомогою яких можна усунути порушення та/чи вжиття яких може забезпечити безпечну для життя і здоров`я людей експлуатацію об`єкта оренди та видати припис про вжиття відповідних заходів. Проте, такий припис відповідачем не надавався. І тільки у випадку його невиконання, він мав би право скасувати право на початок виконання підготовчих/будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Отже, відповідач передчасно та безпідставно скасував подані повідомлення, позбавивши позивача права вчинити необхідні дії на усунення порушень, що також є підставою для скасування спірних наказу та припису.
10.09.2019 року позивачем подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії постанови.
Ухвалою суду від 10.09.2019 року у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії постанови у справі № 160/6285/19 відмовлено.
10.09.2019 року судом призначено судову будівельно-технічну експертизу й зупинено провадження у справі №160/6285/19 до одержання результатів експертизи.
11.10.2019 року ухвалою суду провадження у справі №160/6285/19 поновлено.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. З власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
У судовому засіданні представник позивача підтримала позовну заяву та просила її задовольнити у повному обсязі. Проти подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження не заперечувала.
Представник відповідача у судове засідання не з`явилась. 24.10.2019 року від неї надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, у якому також проти задоволення позовної заяви заперечувала, підтримала доводи, викладені у відзиві на позов.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка будь-якого учасника справи в судове засідання, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
25.10.2019 року судом ухвалено продовжувати розгляд справи в порядку письмового провадження.
У відповідності до вимог ст.ст.205, 243 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, суд встановив наступне.
24.07.2018 року Наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради № 279 було затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва ТОВ «АРСЕНАЛ». 13 травня 2019 Наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради № 130 було затверджено додаток до містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 24.07.2018 року № 15/29-105 року. Докази скасування містобудівних умов та додатку до нього матеріали справи не містять.
14.08.2018 року ТОВ «АРСЕНАЛ» надало до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт по об`єкту: «Нове будівництво торговельного центру по просп. Миру 41» та 13 травня 2019 року повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.
15.05.2019 року ТОВ «Арсенал» укладено договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра. Позивачем додані докази щодо сплати пайового внеску у розмірі, встановленому договором.
Перевірка проводилась на підставі наказу Управління від 08.05.2019 № 214п. Головним спеціалістам-інспекторам Управління було видано направлення від 13.05.2019 № 180 на здійснення позапланового заходу на об`єкті будівництва за адресою: «Нове будівництво торгівельного центру» по пр. Миру, 41, м. Дніпро.
Підстави призначення перевірки позивачем не оскаржуються.
За результатами перевірки складені акт, протокол та припис від 27.05.2019 року.
Приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 27.05.2019 року вимагається з 28.05.2019 зупинити будівельні роботи на об`єкті будівництва за адресою: «Нове будівництво торгівельного центру» по пр. Миру, 41, м. Дніпро.
У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27.05.2019 року зазначено, що ТОВ «Арсенал» при виконанні будівельних робіт на вказаному об`єкті виконуються будівельні роботи з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: протипожежні розриви між будинками не відповідають нормам державних будівельних норм, що є порушенням п.2, ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Також за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності начальником Управління було винесено постанову від 14.06.2019 року № 51/1406 стосовно ТОВ «Арсенал» про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Абзацом 2 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок).
Відповідно до п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок» позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. (п. 7 Порядку).
Пунктами 16, 17 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Таким чином, припис виноситься у випадку встановлення порушень будівельних норм та правил.
Проте, суд критично ставиться до висновків, викладених в акті, щодо наявності порушень будівельних норм та правил, з огляду на такі обставини.
В акті перевірки та матеріалах справи відсутні будь-які розрахунки, обґрунтування інші докази, що свідчили б про наявність порушень, у зв`язку з чим неможливо встановити, в чому саме полягає порушення будівельних норм і правил, які є обов`язковими до виконання.
Поряд з цим, суд враховує той факт, що позивачу наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради № 15/29-105 від 24.07.2018 з додатком від 08.05.2019 № 15/29-69 затверджені містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, якими було встановлено максимально допустимий рівень відсоток забудови земельної ділянки 86,3%. У матеріалах справи наявний технічний паспорт, складений 22.05.2019 року експертом інженером з інвентаризації нерухомого майна, за результатами проведеної технічної інвентаризації громадського будинку по проспекту Миру, № 41, м. Дніпро де зазначено фактичну площу під забудовою 623 кв.м при загальній площі земельної ділянки - 1106,00 кв.м.
Відповідно до ст. ст. 1, 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника.
Містобудівні умови та обмеження містять:
1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;
2) інформацію про замовника;
3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;
4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах;
5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;
6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);
7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд.
Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.
У матеріалах справи відсутні докази порушення позивачем затверджених містобудівних умов, а відтак, висновки відповідача про порушення вимог щільності забудови суперечить принципу належного урядування.
Приписами ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено застосування судами принципу верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до положень ст. 9 Конституції України, ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.
При вирішенні спору суд враховує те, що на державні органи та органи місцевого самоврядування покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення Європейського суду з прав людини у справах Лелас проти Хорватії, Тошкуце та інші проти Румунії).
Державні органи та органи місцевого самоврядування, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення Європейського суду з прав людини у справі Лелас проти Хорватії).
Також у справі Рисовський проти України Суд наголосив, що принцип належного урядування, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.
Окрім того, відповідність об`єкту будівництва вимогам ДБН встановлено також експертом під час проведення судової будівельно-технічної експертизи, за результатами якої складено висновок від 30 вересня 2019 року.
Зокрема, відповідно до вказаного висновку:
Так, пункт 3.13. ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень» встановлено вимоги до протипожежних відстаней. Протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 1 дод. 3.1 (чисельник). В даному випадку це 6 метрів.
Відповідно до Примітки 3 до таблиці 1 відстань між стінами без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 % (тобто до 4,8м) за винятком будинків ІІІа, ІІІб, ІV, V ступенів вогнестійкості.
Відповідно до технічного проекту «торговельного центру» ступінь вогнестійкості будови ІІ.
Проект містить рішення по генеральному плану, які забезпечують нормативні умови для проїзду пожежних машин та нормативні умови безпечної евакуації.
Також судом взято до уваги той факт, що відповідачем порушені вимоги Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» в частині належного повідомлення особи про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Зокрема, відповідно до п.16 Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Відповідно до п. 3 Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Згідно з п. 20 Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:
1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;
2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;
3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;
4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;
5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.
Отже, відповідач не повідомив належним чином позивача про час та місце розгляду справи. Позивачу, як особі, до якої застосовуються санкції як міра відповідальності, не забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи щодо притягнення його до відповідальності. Це право є гарантією реалізації прав на участь у засіданні, спростування недостовірної інформації, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо, що в цьому випадку не дотримано, а відтак, є підставою для скасування винесеної постанови.
У силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Як передбачено ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.
Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 132, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправним та скасувати Наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 26/СК від 27.05.2019 року "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт".
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 27.05.2019 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський