Справа № 520/11623/19
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 листопада 2019 р. Справа № 520/11623/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бідонько А.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Харківської обласної ради про зобов`язання вчинити певні дії ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом, в якому просить суд визнати незаконними:

- Погодження за підписом без дати голови Рокитненської сільської ради Нововодолазького райну Харківської області Блюдочкіною Л Т на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Рокитнянської сільської ради загальною площею 3076.2 га.

- Погодження за підписом від 30.11.2006р. голови Знамянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Столяренка В М на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Знамянської сільської ради загальною площею 4842.1 га.

- Погодження за підписом від 29.11.2006р. голови Староводолазької сільської ради Нововодолазького району Харківської області Гапченка В О на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Староводолазької сільської ради загальною площею 411,6 га.

- Погодження за підписом без дати голови Ватутінської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Джусь Ф А на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Ватутінської сільської ради загальною площею 1117,7 га.

- Погодження за підписом віді.12.2006 року голови Ордівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Третяк Г Ф на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Ордівської сільської ради загальною площею 1558,5га.

- Погодження за підписом без дати голови Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Великой Л А на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Одринської сільської ради загальною площею 2567га.

- Визнати незаконним застосування комісіями Харківської обласної ради непогодженого листа з головою Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Вітер О М при прийнятті рішення на передачу у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь в межах Просянської сільської ради загальною площею 2736,9 га.

- Наслідком визнання незаконними погоджень на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь на території Нововодолазького району Харківської області загальною площею 16310 га, визнати не чинним Рішення Харківської обласної ради від 05 липня 2007 року № 328-У про внесення змін до рішення обласної ради від 29 вересня 1998 року "Про надання у користування мисливських угідь" в частині щодо територій Нововодолазького району Харківської області.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушеннями вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, позивачем не зазначено доказів, якими підтверджуються обставини протиправності дій відповідача.

Частиною 4 ст. 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч.2 ст.79 КАС України позивач повинен подати докази разом із поданням позовної заяви.

Позивач у позовній заяві, зокрема, просить суд визнати незаконними погодження голів сільських рад Нововодолазького району Харківської області на отримання у користування ТОВ «ЄФР» мисливських угідь.

Проте, з матеріалів поданого позову вбачається, що позивачем не надано погоджень, визнання яких незаконними вимагає позивач.

Крім того, суд зазначає, що приписами статті 5 Кодексу адміністративного судочинства унормовані правові підстави на звернення до суду та способи судового захисту.

Згідно приписів ч. 1 наведеної норми законодавства, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п. 18. ст. 4 КАС України, нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

Згідно до п. 19 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк

Отже, оскаржувані погодження не є рішеннями суб`єкта владних повноважень в розумінні приписів вищенаведених статей КАС України.

З чого слідує, що позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до вимог, передбачених КАС України.

Крім того, щодо дотримання позивачем строків звернення до адміністративного суду, суд зазначає, що згідно положенням ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч.1ст. 122 КАС України).

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначені норми закону визначають, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до суду, подавши позов та документи до нього 01.11.2019, із вимогами щодо захисту його порушених прав, що мали місце у липні 2007 року. Проте, позивачем разом із позовом не надано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із означеним позовом.

При цьому, суд зазначає, що згідно положень ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, наявні правові підстави для визначення, що позивач звернувся до адміністративного суду з пропуском установленого законом строку, проте, не надавши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

На виконання положень ст. 123 КАС України позивач має право протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, визначивши підстави, що сприяли для пропуску позивачем строку на звернення до суду. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Судом встановлено, що позовна заява містить позовну вимоги немайнового характеру (визнати нечинним рішення Харківської обласної ради від 05.07.2007 р. № 328-У; визнати незаконними застосування комісіями Харківської обласної ради непогодженого листа; визнання незаконними шість погоджень за підписами голів сільських рад Нововодолазького району Харківської області).

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що абз. 4 ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі : з 1 січня 2019 року - 1921 грн., за подання даного адміністративного позову, який містить позовні вимоги немайнового характеру, розмір судового збору складає 768,40 грн. за кожну немайнову вимогу.

Однак, позивачем до позовної заяви додано надано квитанцію про сплату судового збору лише на суму 768,40 грн.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки поданого позову необхідно усунути шляхом:

- уточнення змісту позовних вимог та приведення їх у відповідність до приписів КАС України;

- з урахуванням уточнених позовних вимог надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі, передбаченому чинним законодавством (з урахуванням того, що розмір судового збору за кожну вимогу немайнового характеру складатиме 768,40 грн.) за наступними реквізитами: отримувач: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ):37999628, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: НОМЕР_1, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу - "*;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд" або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Суд зазначає, що усуваючи недоліки поданого позову позивачу необхідно виконати при цьому вимоги ч.1 ст. 161 КАС України, щодо комплектності поданих документів.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської обласної ради про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Бідонько А.М.