Справа № 520/5851/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 листопада 2019 р. № 520/5851/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Сагайдака В.В.,

за участі: секретаря судового засідання - Югова С.А.,

представника відповідача (Головного управління ДФС у Харківській області) - Шевченко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" (просп. Московський, буд. 137,м. Харків,61001, код 41380088) до Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ), Головне управління ДФС у Київській області (03151, м. Київ-151, вул. Народного Ополчення, 5а, ) про визнання незаконним рішення, визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

визнати незаконним рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у Харківській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати відповідача виключити з бази ризикових платників позивача в режимі Журнал ризикових платників податків розділу Робота Комісії регіонального рівня підсистеми Аналітична система ITC Податковий блок та подати суду звіт про виконання рішення суду протягом десяти днів з дня набрання законної сили даним судовим рішенням;

визнати незаконною бездіяльність відповідача по реєстрації податкових накладних та зобов`язати відповідача зареєструвати податкові накладні: №161 від 06.07.2018р.; №162 від 09.07.2018р., №163 від 09.07.2018р., №164 від 09.07.2018р., №153 від 12.07.2018р., №160 від 18.07.2018р., №156 від 25.07.2018р., №1 від 01.08.2018р., №2 від 01.08.2018р., №15 від 30.08.2018р., №159 від 09.07.2018р.. №154 від 13.07.2018р., №155 від 24.07.2018р., №157 від 27.07.2018р., №151 від 30.07.2018р., №55 від 06.07.2018р., №103 від 12.07.2018р., №90 від 18.07.2018р., №91 від 20.07.2018р., №150 від 30.07.2018р., №32 від 07.06.2018р., №33 від 07.06.2018р., №34 від 08.06.2018р., №35 від 08.06.2018р., №39 від 18.06.2018р.;

зобов`язати подати суду звіт про виконання судового рішення протягом одного тижня з дня набрання законної сили даним судовим рішенням.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2019 року відкрито спрощене провадження у даній справі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.09.2019 р. суд перейшов до стадії підготовчого провадження у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2019 р. залучено в якості другого відповідача - Головне управління ДФС у Київській області (03151, м. Київ-151, вул. Народного Ополчення, 5а, ).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що протокол комісії ГУ ДФС у Харківській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку є незаконним, відтак слід зобов`язати відповідача виключити з бази ризикових платників позивача в режимі Журнал ризикових платників податків розділу Робота Комісії регіонального рівня підсистеми Аналітична система ITC Податковий блок. Також позивач вказує на незаконну бездіяльність відповідача з реєстрації податкових накладних.

Представник позивача у судовому засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи. Надав заяву про розгляд справи за відсутності уповноваженого представника позивача.

Представник відповідача, Головного управління ДФС у Харківській області, у судовому засіданні заперечував проти позову, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини, наведені у відзиві на позовну заяву.

Представник відповідача, Головного управління ДФС у Київській області, у судовому засідання не прибув, був повідомлений своєчасно та належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" зареєстровано в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України в якості юридичної особи та перебуває на обліку в органах державної податкової служби.

До видів діяльності товариства віднесено: код КВЕД 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур; Код КВЕД 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний)(а.с.14-17 том 1).

Між ТОВ «ТОРГЛАН» (в якості постачальника) та Українсько-американським спільним підприємством у формі ТОВ «КАІС» (в якості покупця) укладено договір поставки №0607ТЛ від 06.07.2018 р.(а.с.30-33 том 1), з урахуванням додатків 1, 8, 7, 11 до договору (а.с.37-38, 180, 187, 227).

Предметом вказаного договору є пшениця врожаю 2018 р.

Господарська операція здійснювались згідно видаткових накладних №3 від 09.07.2018 р., довіреностей (а.с.42, 36, 164, 169, 149, 188-189, 208-209, 228-229, том 1).

Відповідно до вимог п. 187.1 ст. 187, п. 201.8 ст. 201 Податкового кодексу України, підприємством направлено на реєстрацію податкову накладну №163 від 09.07.2018 р.(а.с.18-19 том 1), №55 від 06.07.2018 р. (а.с.153-154 том 1), №103 від 12.07.2018 р. (а.с.167-168 том 1), №90 від 18.07.2018 р. (а.с.201-202 том 1), №91 від 20.07.2018 р. (а.с.221-222 том 1), №150 від 30.07.2018 р. (а.с.241-242), №159 від 09.07.2018 р. (а.с.7-8 том 1), №154 від 13.07.2018 р. (а.с.39-40 том 2), №155 від 24.07.2018 р. (а.с.64-65 том 2), №157 від 27.07.2018 р. (а.с.85-86 том 2), №151 від 30.07.2018 р. (а.с.105-106 том 2), №153 від 12.07.2018 р. (а.с.117-118 том 2), №160 від 18.07.2018 р. (а.с.148-149 том 2), №156 від 25.07.2018 р. (а.с.167-168 том 2), №1 від 01.08.2018 р.(а.с.193-194 том 2), №2 від 01.08.2018 р. (а.с.208-209 том 2), №15 від 30.08.2018 р. (а.с.227-228 том 2), №164 від 09.07.2018 р. (а.с.1-2 том 3), №162 від 09.07.2018 р. (а.с.25-26 том 3), №161 від 06.07.2018 р. (а.с.48-49 том 3).

Позивачем до контролюючого органу надавались пояснення з документальним підтвердженням реальності здійснення господарських операцій згідно з сформованими податковими накладними.

Між ТОВ «ТОРГЛАН» (в якості постачальника) та Українсько-американським спільним підприємством у формі ТОВ «ЕС АГРО» (в якості покупця) укладено договір поставки №05/06-18 від 05.06.2018 р.(а.с.74-76 том 1).

Господарська операція здійснювались згідно специфікації №1 (а.с.77 том 1), виписок по рахунку (а.с.78 том 1), видаткової накладної №28, рахунку на оплату, ТТН, довіреності (а.с.69-73, 91а-94, 99,112-116, 121, 134-138, 143 том 1).

Відповідно до вимог п. 187.1 ст. 187, п. 201.8 ст. 201 Податкового кодексу України, підприємством направлено на реєстрацію податкові накладні №32 від 07.06.2018 р. (а.с.66-67 том 1), №33 від 07.06.2018 р. (а.с.88-89), №34 від 08.06.2018 р. (а.с.109-110 том 1), №35 від 08.06.2018 р.(а.с.131-132 том 1).

Між ТОВ «ТОРГЛАН» (в якості постачальника) та Українсько-американським спільним підприємством у формі ТОВ «ЧОРНОБАЙПРОДСЕРВІС» (в якості покупця) укладено договір поставки №19/04 від 19.04.2018 р.(а.с.53-55).

Господарська операція здійснювались згідно специфікації №4 (а.с.56), видаткової накладної №37 від 18.06.2018 р. (а.с.48 том 1), довіреності (а.с.49 том 1), ТТН, виписки по рахунку(а.с.50-52 том 1).

Відповідно до вимог п. 187.1 ст. 187, п. 201.8 ст. 201 Податкового кодексу України, підприємством направлено на реєстрацію податкову накладну №39 від 18.06.2018 р. (а.с.45-46 том 1).

Відповідно до квитанції (а.с.47 том 1) податкова накладна прийнята до розгляду.

Позивачем подавалась скарга до контролюючого органу, що підтверджено квитанцією(а.с.64-65 том 1). Рішення щодо розгляду такої скарги матеріали справи не містять.

Також позивачем надані договір складського зберігання сільськогосподарської продукції від 05.07.2018 р. №40(а.с.39-40), акт надання послуг(а.с.41 том 1), договір складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 04.07.2018 р. №29(а.с.196-200 том 1).

З матеріалів справи встановлено, що реалізований товар придбано позивачем у ТОВ «НОРВЕЙ СТАНДАРТ відповідно до умов договору поставки №06/07/18 від 06.07.2018 р.(а.с.23-25), видаткових накладних, специфікацій (а.с.26-29, 34, 165-166, 177-178, 193-194, 213-215, 233-235, 239-240 том 1), ПП «ЗЕРНОТРЕЙД» відповідно до договору поставки №04/06-2018 р. від 04.06.2018 р., видаткової накладної, рахунку-фактури, ТТН, виписки по рахунку (а.с.57-63, 79-81,85, 100-102. 106,122-124, 128, 144-146, 150том 1).

Відповідно до квитанцій податкові накладні прийняті, однак їх реєстрація зупинена відповідно до п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України: підстава: ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6. п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Не погоджуючись з рішенням та бездіяльністю відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно підпунктів "а", "б" пункту 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

На виконання вищенаведених норм податкового законодавства складено спірні податкові накладні та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Контролюючим органом сформовані квитанції, у яких зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК зупинена. ПН/РК відповідають вимогам п.п. 1.6 п. 6 Критеріїв оцінки ступенів ризику, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджених наказом МФУ №567 від 13.06.17.

За приписами пункту 74.2 статті 74 Податкового кодексу України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" №1246 від 29.12.2010, податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п. 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні приписи містить підпункт 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, згідно яких реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної / розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У відповідності до підпункту 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній / розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Таким чином, суд приходить до висновку, що квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування повинно містити чітку підставу для зупинення реєстрації податкової накладної.

Проте, контролюючим органом взагалі не зазначено, які саме документи складені з порушенням законодавства та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Отже, на думку суду, квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку не містить чіткого визначення підстав для прийняття Комісією рішень про зупинення реєстрації податкових накладних.

Суд зазначає, що абз. 1 Постанови Кабінету Міністрів України "Про встановлення підстав для прийняття рішення комісією Державної фіскальної служби про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації" №190 від 29.03.2017 встановлено, що комісія Державної фіскальної служби приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації на підставі отриманих від платника податку на додану вартість відповідно до підпункту "в" підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України письмових пояснень щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, та/або копій документів, які платник податку має право подати до органу Державної фіскальної служби протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Абзацем 2 Постанови №190 визначено, що підставами для прийняття комісією ДФС рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, до якої/якого застосована процедура зупинення реєстрації згідно з пунктом 201.16 статті 201 Кодексу; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту "в" підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Кодексу; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття комісією ДФС рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування.

Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення Комісії повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної, у даному випадку, або "надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та не є достатніми для прийняття комісією ДФС рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування", або "надання платником податку копій документів, які не є достатніми для прийняття комісією ДФС рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування".

Відтак, суд дійшов висновку, що оскільки платником податків надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними, у реєстрації яких відмовлено, а тому бездіяльність відповідача є протиправною.

Щодо позовних вимог про зобов`язання вчинити певні дії, суд прийшов до наступного висновку.

Реалізація суб`єктами публічної адміністрації своїх повноважень, які є законодавчо визначеними, що випливає з положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, здійснюється в межах відповідної законної дискреції.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Згідно п.п.19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України №1246 від 29.12.2010, (зі змінами), яким передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення суду). У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

У першому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, яке ухвалюється саме Комісією ДФС.

У другому випадку податкова накладна, реєстрацію якої в ЄРПН було зупинено, реєструється у день набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної, при цьому датою реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, нормами Податкового кодексу України та Порядку чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної та можливості зазначення дати її реєстрації.

Щодо частини позовних вимог про визнання незаконним рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у Харківській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов`язання виключити з бази ризикових платників позивача в режимі Журнал ризикових платників податків розділу Робота Комісії регіонального рівня підсистеми Аналітична система ITC Податковий блок, судом встановлено наступне.

Організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів визначає Порядок роботи комісій.

Відповідно до п. 2, 3 Порядку роботи комісій комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 6 Порядку №523 Комісіями регіонального рівня здійснюється, зокрема, розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісії (пункт 7 Порядку № 523).

Відповідно до п. 8, 9 Порядку № 523 до протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

При цьому прийняття рішення у формі окремого документа чинним законодавством не передбачено, у зв`язку з чим суд зазначає, що протокол є формою рішення суб`єкта владних повноважень.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначає Порядок зупинення реєстрації ПН/РК.

За змістом пунктів 5-7 Порядку 117 зупинення реєстрації ПН/РК податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6).

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Відповідно до п. 10 Порядку 117 зупинення реєстрації ПН/РК критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Критерії ризиковості платника податку платника податку і здійснення операцій, затверджені керівником Державної фіскальної служби України 05.11.2018 (розповсюджено у формі листа). Згідно із п. 1.6 зазначених Критеріїв платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України";

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

На момент прийняття оскаржуваного рішення Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа Державної фіскальної служби України та не затверджені наказом Державної фіскальної служби України, не погоджено з Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам п.10 Порядку №117.

Відповідачем не надано документів, на підставі яких позивача віднесено до ризикових платників податків, та іншу інформацію, що розглядалась Комісією.

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що до позивача не може застосовуватись п. 1.6 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Ухвалами від 24.09.2019 р., від 22.10.2019 р. від Головного управління ДФС у Київській області витребувано рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у Київській області про визначення Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" () таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Станом на 05.11.2019 р. ухвали суду не виконані, з урахуванням строку розгляду справи та встановлених судом обставин суд вважає, що позовні вимоги у вказаній частині є обґрунтованими.

Щодо встановлення судового контролю, суд зазначає, що в силу положень ч.1 ст.382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Позивачем не наведено обставин, які б викликали у суду сумнів у тому, що відповідач може ухилятись від виконання судового рішення, у зв`язку з чим у суду відсутні підстави для застосування приписів ст.382 КАС України щодо встановлення судового контролю шляхом зобов`язання відповідача подати звіт про виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" (просп. Московський, буд. 137,м. Харків,61001, код 41380088) до Головного управління ДФС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ), Головного управління ДФС у Київській області (03151, м. Київ-151, вул. Народного Ополчення, 5а, ) про визнання незаконним рішення, визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати незаконним рішення (протокол) комісії ГУ ДФС у Київській області про визначення Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" () таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головного управління ДФС у Київській області виключити з бази ризикових платників позивача в режимі Журнал ризикових платників податків розділу Робота Комісії регіонального рівня підсистеми Аналітична система ITC Податковий блок.

Визнати незаконною бездіяльність Головного управління ДФС у Харківській області з реєстрації податкових накладних та зобов`язати Головне управління ДФС у Харківській області зареєструвати податкові накладні: №161 від 06.07.2018р.; №162 від 09.07.2018р., №163 від 09.07.2018р., №164 від 09.07.2018р., №153 від 12.07.2018р., №160 від 18.07.2018р., №156 від 25.07.2018р., №1 від 01.08.2018р., №2 від 01.08.2018р., №15 від 30.08.2018р., №159 від 09.07.2018р., №154 від 13.07.2018р., №155 від 24.07.2018р., №157 від 27.07.2018р., №151 від 30.07.2018р., №55 від 06.07.2018р., №103 від 12.07.2018р., №90 від 18.07.2018р., №91 від 20.07.2018р., №150 від 30.07.2018р., №32 від 07.06.2018р., №33 від 07.06.2018р., №34 від 08.06.2018р., №35 від 08.06.2018р., №39 від 18.06.2018р.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" (просп. Московський, буд. 137,м. Харків,61001, код 41380088) суму сплаченого судового збору у розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГЛАН" (просп. Московський, буд. 137,м. Харків,61001, код 41380088) суму сплаченого судового збору у розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 06 листопада 2019 р.

Суддя Сагайдак В.В.