Справа № 640/896/19
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

04 листопада 2019 року

м. Київ

справа №640/896/19

провадження №К/9901/29513/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єзерова А.А.,

перевіривши касаційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.04.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019 у справі № 640/896/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будстандартінжиніринг» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області визнання протиправною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В:

До Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.04.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019 у справі № 640/896/19.

Дослідивши зміст касаційної скарги Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Суд дійшов висновку, що вказану скаргу належить залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Заявник до касаційної скарги не долучив документ про сплату судового збору.

Водночас скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У той же час частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зважаючи на обставини справи, скаржник у цій ситуації не є суб`єктом, на якого поширюється дія частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» з питань звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати чи зменшення його розміру, а отже фактичний склад цієї справи не містить підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень для зменшення тягаря судових витрат стосовно сплати судового збору, якого зазнає сторона.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту першого пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1 921 гривню.

Суд встановив, що оскарженою в цій справі постановою органу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на позивача накладено як стягнення штраф у розмірі 1 659 900 грн.

Отже, зазначена постанова породжує підстави для зміни майнового стану позивача, а її реалізація призведе до зменшення майна позивача. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах для збереження належного позивачу майна.

Також за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, зокрема у спосіб безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою (зокрема, такий висновок ЄСПЛ виклав у рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України»).

Позовна заява була подана 2019 року та містила одну позовну вимогу майнового характеру на суму 1 659 900 грн, тобто розмір судового збору під час подання зазначеного позову становив 19 210 грн (1 659 900 грн х 1,5 % = 24 853,50 грн, що перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому 19 210 грн).

Отже, за подання касаційної скарги на вказане судове рішення судовий збір має бути сплачений в розмірі 38 420 грн (19 210 грн х 200 %).

За таких обставин, касаційну скаргу треба залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення її недоліків у спосіб надсилання на адресу суду документа про сплату судового збору у сумі 38 420 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Рахунок отримувача: 6007;

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA7026007;

Код класифікації доходів бюджету: 22030102;

Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055);

Символ звітності банку: 207;

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки касаційну скаргу подано без дотримання вимог, встановлених КАС України, таку треба залишити без руху на підставі частини другої статті 332 КАС України та надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху для усунення зазначених вище недоліків, а саме: надати суду платіжний документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 38 420 грн.

Керуючись статтями 169, 329, 330, 332 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2. Касаційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.04.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019 у справі № 640/896/19 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя А.А. Єзеров