Справа № 420/6443/19
Суддя: Бутенко А. В.
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6443/19
УХВАЛА

06 листопада 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали адміністративного позову по справі за позовом ОСОБА_1 до юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області», за участю третіх осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

З позовом до Одеського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області», за участю третіх осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Заявник надав позовну заяву з порушенням вказаних вимог КАС України.

Відповідно до ч. 1, п. п. 4, 5, 8, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суд зазначає, що у позові заявник Відповідачем зазначає юридичну особу «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області», а вимоги заявляє до дисциплінарної палати КДКА Одеської області.

Також, у позові заявник посилається на протокол засідання Дисциплінарної палати КДКА Одеської області, проте до позову зазначений протокол не надає. Також, не надає обґрунтоване клопотання про витребування зазначеного протоколу, у зв`язку з неможливістю його витребування від юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області», самостійно.

Суд зазначає, що надання доказів регламентовано ст. 79 КАС України.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 79 КАС України позивач повинен подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах 2 та 3 ст. 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 ст. 80 КАС України встановлено що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Крім того, суд зазначає, що Позивач у п. 2 прохальної частини позову, просить суд зобов`язати дисциплінарну палату КДКА Одеської області…. Внести до протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15 жовтня 2019 року… , до порядку денного питання про допуск/не допуск представників ЗМІ - …, журналістів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , … належним чином оформити результат розгляду цього питання….., журналіста ОСОБА_1 та журналіста ОСОБА_3 до участі в засіданнях дисциплінарної палати КДКА Одеської області... .

Суд зазначає, що відповідно до вимог КАС України, суд розглядає вимоги щодо порушення прав, свобод та інтересів особи, яка звертається із позовом до суду.

Як вбачається із позову, ОСОБА_3 , заявлений у справі як 3-тя особа.

Суд зазначає, що ОСОБА_3 , з самостійними вимогами по даній справі, не звертався.

Таким чином, вимоги заявлені у позові, стосовно ОСОБА_3 , не відповідають меті та завданню КАС України.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно уточнити вказані позовні вимоги у відповідності до приписів КАС України, з урахуванням вищевикладеного судом.

Згідно з приписами ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 у позові зазначає, що він є батьком двох неповнолітніх дітей-інвалідів, а тому звільнений від сплати судового збору у відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Також, посилається на постанову Одеського апеляційного суду по цивільній справі 522/17963/18, відповідно до якої, він взагалі звільнений від сплати судового збору, тобто і за оскарження ухвал суду та за вчинення інших процесуальних дій.

Проте, суд, вважає за необхідне, зазначити наступне.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Як вбачається із позову та додатків до позову, позивачем не надано доказів звільнення від сплати судового збору, а саме постанову Одеського апеляційного суду по цивільній справі 522/17963/18, відповідно до якої, він звільнений від сплати судового збору.

Також, до позову надано поганої якості копії посвідчень стосовно тверджень ОСОБА_1 , щодо дітей інвалідів.

Крім того, суд зазначає, що Позивач звертається стосовно порушених прав саме його, а не його двох неповнолітніх дітей-інвалідів, тому не може вважатись законним представником.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У свою чергу, правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 року.

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (ч.1 ст. 3 Закону).

Так, відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимоги немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Відповідно до ч. 2 ст.168 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд зазначає, що не може зазначити конкретну суму, яку Позивач повинен сплатити, оскільки Позивачу необхідно уточнити свої вимоги, проте, Позивачу, слід врахувати, що ставка за одну вимогу немайнового характеру становить 768,40 грн.

У разі звільнення Позивача від сплати судового збору, необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання з наданням відповідних доказів.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відтак, системно проаналізувавши вищезазначені норми чинного законодавства та дослідивши позовну заяву, судом з`ясовано, що при подачі адміністративного позову позивачем не було виконано вимог, передбачених статтями 160 КАС України.

Згідно зі ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу 10-тиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз`ясняє, що недоліки повинні бути усунути шляхом приведення адміністративного позову у відповідність до вимог статей 160, 161 КАС України.

Також, суд зазначає, що заява про забезпечення позову, буде розглянута судом, після відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електронна пошта, тощо) про надіслання матеріалів, оскільки згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України № 958 від 28 листопада 2013 року , зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 р. за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 171, 241-243 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Одеської області», за участю третіх осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність протягом 10-ти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Бутенко А.В.