Справа № 754/13272/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 листопада 2019 року м. Київ № 754/13272/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації
про скасування розпоряджень,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (02225, м. Київ, проспект Маяковського, 29), в якому просить суд:

1) скасувати розпорядження відповідача від 15.07.2019 № 412 «Про надання ОСОБА_2 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування»;

2) скасувати розпорядження відповідача від 16.07.2019 № 415 «Про встановлення опікуном над ОСОБА_2 ОСОБА_3 »;

3) морального відшкодування у розмірі 50 000,00 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.09.2019 вказану справу передано до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративну справу № 754/13272/19 розподілено на суддю Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазіна О.А.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 та п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить:

1) адреси електронної пошти позивача;

2) реєстраційного номеру облікової картки платника податків - ОСОБА_1 ;

3) ідентифікаційного коду Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

4) офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації;

5) відомих номерів засобів зв`язку Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Також, згідно з п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

У позовній заяві позивач просить суд: 1) скасувати розпорядження відповідача від 15.07.2019 № 412 «Про надання ОСОБА_2 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування» та 2) скасувати розпорядження відповідача від 16.07.2019 № 415 «Про встановлення опікуном над ОСОБА_2 ОСОБА_3 ».

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - спір, у якому: зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Тобто, завданням адміністративного судочинства є вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин, предметом яких є публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції.

Між тим, позовна заява не містить обґрунтування, у тому числі нормативно-правового, у чому саме полягає порушення прав та інтересів позивача оскаржуваними розпорядженнями у сфері саме публічно-правових відносин.

У позовній заяві позивачу слід зазначити, які саме норми законодавства порушено відповідачем при прийнятті оскаржуваних розпоряджень та чи порушено відповідачем порядок розгляду справи про надання ОСОБА_2 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування та справи про встановлення опікуном над ОСОБА_2 ОСОБА_3 , а також чи порушено порядок прийняття Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією спірних розпоряджень.

Суд також звертає увагу позивача, що у прохальній частині позовної заяви позивач зазначає «морального відшкодування у розмірі 50 000,00 грн.».

Між тим, суду не є зрозумілим, що саме позивач має на увазі під вказаною вимогою, з огляду на що позивачу слід уточнити таку вимогу.

Суд повторно звертає увагу позивача на те, що позовні вимоги слід формувати максимально чітко і зрозуміло, оскільки нечітке зазначення позивачем позовних вимог може призвести до неправильного розуміння судом таких вимог, що може вплинути на неправильне з`ясування судом всіх обставин та вирішення спору.

Більш того, позовна заява не містить ані викладу обставин, ані обґрунтування позивача відносно вимоги про моральне відшкодування 50 000,00 грн., що також є порушення п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Також в порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивачем не зазначено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вказаної норми, позивачем до позовної заяви не надано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі. Також не надано документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, як видно з позовної заяви, позивачем заявлено 2 (дві) вимоги немайнового характеру та вимогу майнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру у розмірі 1536,70 грн. (768,40 грн.*2 немайнові вимоги). За вимогу майнового характеру позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. (1% від 50000,00 грн., але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Відтак, позивачу слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 2305,20 грн. або надати документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, в порушення вимог ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано суду розпоряджень відповідача від 15.07.2019 № 412 «Про надання ОСОБА_2 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування» та розпорядження відповідача від 16.07.2019 № 415 «Про встановлення опікуном над ОСОБА_2 ОСОБА_3 », а також не надано звернень позивача від 19.06.2018, 09.12.2018 та від 17.07.2019, з якими останній звертався до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

Таким чином, наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601 ) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви із уточненням позовних вимог; із викладом обставин та обґрунтування позовних вимог позивача; із зазначенням адреси електронної пошти позивача; реєстраційного номеру облікової картки платника податків - ОСОБА_1 ; ідентифікаційного коду Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації; відомих номерів засобів зв`язку Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 2305,20 грн.;

3) доказів на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема, оскаржувані розпорядження, звернень позивача від 19.06.2018, 09.12.2018 та від 17.07.2019, з якими останній звертався до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації;

4) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін