Справа № 203/2395/18
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 жовтня 2019 року Справа № 203/2395/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСерьогіної О.В.
за участі секретаря судового засіданняПостоловської А.О.
представника позивача представника відповідача представника третьої особи Теслі А.М . Шибки О.С. Савченко В.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності та приписів, -
16.07.2018 року ОСОБА_2 звернувся до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - Управління ДАБК Дніпровської МР), в якому просив:
- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 62/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року (щодо здійснення авторського нагляду) з вимогою про зупинення виконання будь-яких будівельно-монтажних робіт;
- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 63/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 13 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року (щодо здійснення технічного нагляду) з вимогою про зупинення виконання будь-яких будівельно-монтажних робіт;
- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 64/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року з вимогою про зупинення будь-яких будівельно-монтажних робіт та усунення порушень на об`єкті містобудування у строк до 15 серпня 2018 року.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він є власником квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , де ним було розпочато ремонтні роботи, а саме: замінено вікна на металопластикові в межах існуючих пройомів, знято дошки дерев`яного полу без втручання в шар ізоляції перекриття , демонтовано не несучі дерев`яні перегородки між приміщеннями кухні, ванної, туалету, кімнати для їх перепланування. Вказані роботи виконано без втручання в огороджувальні та несучі конструкції. 06.06.2018 року він отримав від відповідача направлення на проведення позапланового заходу №0375 від 06.06.2018 року, а саме позапланової перевірки на об`єкті містобудування строком з 06.06.2018 року по 13.06.2018 року. 06.06.2018 року ним було надано відповідачу правовстановлюючі документи на квартиру та копію технічного паспорту на квартиру. 15.06.2018 року без повідомлення про продовження строку перевірки, інспектором ОСОБА_4 складено акт про виявлені порушення, три протоколи про адміністративне правопорушення за ч.12 ст.96, ч.13 ст.96, ч.5 ст.96 КУпАП та три приписи з вимогою про зупинення підготовчих та будівельних робіт. 03.07.2018 року в.о. начальника УДАБК ДМР Безміліціною О.О. винесено три постанови №62/А, №63/А, №64/А, якими на нього накладено стягнення у вигляді штрафу. За твердженням позивача, вищезазначені документи складались відповідачем у його відсутність та без повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, копії документів йому не вручались та він не відмовлявся від підпису документів. При цьому висновок відповідача про проведення реконструкції квартири, що потребує повідомлення про початок будівельних робіт є безпідставним, оскільки в належній йому квартирі здійснено початок будівельних робіт з ремонту, переобладання та перепланування квартири без втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, без втручання в перекриття та із збереженням звукоізоляції, без порушення зовнішніх та несучих стін, отже проведено роботи, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та введення об`єкту в експлуатацію. Таким чином, вимога відповідача про повідомлення про початок будівельних робіт, припис про зупинення будівельних робіт від 15.06.2018 року є незаконними та суперечать п.1 ч. 1, ч.2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого Постановою КМУ від 07.06.2017 року №406. Враховуючи відсутність у позивача обов`язку повідомляти органи контролю про початок будівельних робіт, складений припис про зупинення виконання робіт від 15.06.2018 року та постанови про притягнення його до відповідальності за ч. 5 ст.96 КУпАП є незаконними та підлягають скасуванню.
На підтвердження своєї позиції позивачем також було надано висновок будівельно-технічної судової експертизи №1240-10 від 05.11.2018 року, згідно з яким роботи із заміни покриття підлоги та знесення міжкімнатної перегородки не призводять до зміни конструктивної схеми будівлі житлового будинку, а також не призводять до зміни постійного навантаження на несучі конструкції вказаної будівлі житлового будинку і регламентуються вимогами нормативних документів у галузі будівництва. При виконанні будівельних робіт із розбирання міжкімнатної перегородки та покриття підлоги у кімнатах літ.« 5» та літ.« 6» втручання у несучі будівельні конструкції будівлі вказаного житлового будинку не відбувається. Таким чином, роботи з проведення ремонту ОСОБА_2 не потребували отримання будь-яких дозвільних документів перед початком таких робіт, оскільки відсутнє втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.У зв`язку з викладеним просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 18.07.2018 року по справі №203/2395/18 (2а/0203/69/2018), адміністративний позов ОСОБА_2 передано за територіальною підсудністю до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03.01.2019 року по справі №203/2395/18(2а/200/664/18) позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, стягнено з відповідача на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань суму судового збору в розмірі 4 610,40 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.06.2019 року рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03.01.2019 року скасовано, а справу направлено на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

04.07.2019 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа № 203/2395/18 надійшла в провадження судді Серьогіної О.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.07.2019 року відкрито провадження у даній справі, призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, а також залучено ОСОБА_3 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. 31.07.2019 року від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надійшов письмовий відзив на позов, в обґрунтування якого зазначено, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем, як суб`єктом містобудування, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, здійснено Управлінням за заявою фізичної особи ОСОБА_3 Із акту, складеного 15.06.2018 року посадовою особою управління, за наслідкам позапланового заходу, відомо, що ремонтно-будівельні роботи по реконструкції квартири АДРЕСА_1 , виконувались ним без повідомлення управління ДАБІ ДМР про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, без здійснення технічного та авторського нагляду за виконання таких робіт. Факт проведення позапланового заходу управлінням архітектурно-будівельного контролю в присутності ОСОБА_2 підтверджується отриманням направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 06.07.2018 року № 0375, в якому він розписався, надання останнім головному спеціалісту інспектору управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 доступу у квартиру НОМЕР_2 , даних паспорту, реєстраційного номеру облікової картки платника податків, номерів телефонів які зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 року. Факт отримання позивачем постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, акту перевірки та приписів про зупинення будівельних робіт підтверджується його позовною заявою у Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська про визнання цих документів протиправними та їх скасування. Отримання позивачем приписів про зупинення робіт підтверджується і зупинкою ним ремонтно-будівельних робіт на об`єкті після винесення приписів. Відсутність відміток про дату та номер поштового відправлення на примірниках приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які ОСОБА_2 надав у суд, пояснюється тим, що номер і дата поштового відправлення проставляються після здачі їх на відправку безпосередньо в поштовому відділенні. Тому такі відмітки можливі лише на примірниках, які залишились у відповідача (відправника). На примірниках приписів про зупинення робіт, які залишились в управлінні ДАБК ДМР є відмітки про відправку їх ОСОБА_2 поштою (ПАТ «Укрпошта») 20.06.2018 р., номер відправки - 048. Відповідач вважає припис та постанови по справі про адміністративне правопорушення законними та обґрунтованими у зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

08.08.2019 року від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в обґрунтування якої зазначено, що акт, протоколи про адміністративні правопорушення та приписи складені без участі ОСОБА_2 , без повідомлення його про продовження строку перевірки та здійснення контролю 15.06.2018 року. 06.06.2018 року в.о. начальника Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Безміліціною О.О. було підписано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0375 від 06.06.2018 року для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , строком дії з 06 червня до 13 червня 2018 року включно, який був вручений ОСОБА_2 06.06.2018 року. У відзиві на позов відповідач посилається на те, що при проведенні позапланової перевірки були належним чином оформлені направлення на проведення позапланової перевірки та зазначає, що копію направлення №0391 від 14.06.2018 року «було запропоновано отримати позивачу, однак він відмовився його отримати». Проте, після 06.06.2018 року відповідач до ОСОБА_2 не звертався та ніколи не пропонував йому отримати копію направлення від 14.06.2018 року. Жодного доказу надання копії направлення від 14.06.2018 року ОСОБА_2 до матеріалів справи не надано. Таким чином, відповідач не мав права проводити перевірку після 13.06.2018 року та складати акт перевірки після закінчення строку перевірки. Позивач був позбавлений можливості бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а тому позапланову перевірку було проведено з грубими порушеннями основних засад архітектурно-будівельного контролю, видано приписи про усунення порушень та прийнято постанови про накладення штрафів, які є безпідставними. Крім того, відповідач безпідставно посилається на те, що позивачем здійснювалася «реконструкція» квартири та роботи з втручанням в несучі конструкції перекриття будинку, оскільки реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності). Крім того, у відзиві на позовну заяву відповідач посилається на визначення терміну «реконструкція» в редакції пункту 3.21 ДБІІ А.2.2-3-2014. Проте, вказана відповідачем редакція є нечинною з 01.06.2018 року. Так, згідно пункту 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 (в редакції Наказу Мінрегіону від 27 грудня 2017 року №338, який набрав чинності з 01.06.2018 року та діяв на час проведення перевірки), реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. У порівнянні з попередньою редакцією ДБН А.2.2-3-2014, в новому визначенні терміну реконструкція прибрано слово «огороджуючих», тобто з 01.06.2018 року реконструкція не передбачає будь-якого збереження огороджуючих конструкцій об`єкта. Позивач стверджує, що під час проведення ремонтних робіт збережено всі огороджуючі конструкції об`єкта. Проведені в квартирі ремонтні роботи не є реконструкцією, оскільки не передбачають зміни геометричних розмірів квартири та/або її функціонального призначення. Втручання в несучі конструкції чи огороджувальні конструкції не здійснювалося. Заміна підлоги, знесення дерев`яних перегородок, які не є несучими конструкціями, не є втручанням в несучі чи огороджувальні конструкції і не є реконструкцією квартири. У зв`язку з тим, що в квартирі тривалий час не проводився ремонт, ОСОБА_2 було розпочато в квартирі проведення поточного ремонту, а саме замінено вікна на металопластикові в межах існуючих пройомів, знято дошки дерев`яного полу без втручання в перекриття, знято ненесучі дерев`яні перегородки в кімнатах для їх перепланування. Вказані роботи не передбачають втручання в несучі та огороджувальні конструкції, інженерні системи загального користування та не потребують отримання будь-яких дозвільних документів перед початком таких робіт. На підставі викладеного просив задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.

15.08.2019 року від третьої особи - ОСОБА_3 надійшли письмові пояснення щодо позовних вимог, в яких вона зазначила про те, що ремонтно-будівельні роботи, які проводив позивач в своїй квартирі, проводились з порушенням ДНБ, стандартів і правил будівництва. Третя особа не погоджується з твердженням позивача про те, що ремонтні роботи відбувались без втручання в несучі та огороджувальні конструкції, на підтвердження чого надає технічний звіт за результатами обстеження частини багатоповерхового будинку за адресою АДРЕСА_1 (квартири НОМЕР_1 ). У вказаному звіті експерт з технічного обстеження будівель і споруд ОСОБА_5 , дійшов висновку, що міжповерхові перекриття під час виконання демонтажних та ремонтних робіт по переплануванню квартири НОМЕР_2 були частково розібрані, а частково додатково обтяжені залитим бетонним розчином без урахування необхідності підсилення несучої спроможності дерев`яних конструкцій перекриття. Демонтаж міжкімнатних дерев`яних стін у квартирі НОМЕР_2 , які виконували функції каркасу жорсткості, також призвів до часткової втрати несучої спроможності міжповерхового перекриття над 1 і 2 поверхами, його провисання. Крім того, в своїх поясненнях третя особа зазначає, що будівельно - технічна судова експертиза, висновок якої надав позивач проводилась у іншій справі та на його замовлення. Висновок експертизи, виконаний судовим експертом Івченко В.В. містить суттєві суперечності та зроблений без урахування всього обсягу виконаних у квартирі позивача ремонтно-будівельних робіт, зафіксованих актом головного спеціаліста-інспектора управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_4 станом на 06.06.2018 року та експертом з технічного обстеження будівель і споруд ОСОБА_5 Із наданого висновку судового експерта вбачається, що при проведенні експертизи він, з незрозумілих причин обійшов факт втручання позивача у конструкції міжповерхового перекриття, які мав врахувати, а саме: виконання стяжки із керамзитобетонної суміші шаром 120 мм поверх існуючих дерев`яних балок перекриття між першим і другим поверхами площею 36,2 кв. м, без застосування розподілу навантаження на несучі стіни по всьому периметру опирання, що суттєво обтяжило конструкції перекриття та створило додаткове навантаження на стелю квартири розташованої поверхом нижче. Прогин та замокання стелі у квартирі поверхом нижче сталося внаслідок проведення позивачем «мокрих» будівельних робіт, зокрема залиття міжповерхового перекриття розчином керамзитобетону. Товщина виконаної у квартирі НОМЕР_2 керамзитобетонної стяжки не відповідає кресленням ТОВ «Інституту проектування і будівельних експертиз» на які послався у своєму висновку судовий експерт. Згідно цих креслень, керамзитобетонна стяжка (плита) мала бути товщиною 80 мм (креслення 2-2), а не 120 мм, як виявлено відповідачем. Крім того, згідно проекту (креслення 2-2), на який послався експерт, перед облаштуванням керамзитобетонної плити у цегляній кладці існуючих стін по периметру приміщень мала бути виконана штроба глибиною 100 мм. Бетонна плита (стяжка) повинна бути армована у двох напрямках, арматура заведена в облаштовані у стінах штроби. Зазначені вимоги проекту позивачем не виконані. У висновку експерта зазначено, що ним особисто здійснювався огляд об`єкту дослідження. В такому разі він не міг не виявити виконаної керамзитобетонної стяжки шаром 120 мм на дерев`яних балках перекриття між поверхами без відповідного армування та скріплення з несучими стінами. Виконання керамзитобетонної стяжки поверх дерев`яних балок міжповерхового перекриття і підшивки стелі квартири №20,21 не охоплюється поняттям «заміна покриття підлоги», про яке указано у висновку судового експерта, оскільки раніше міжповерхове перекриття та підлога не мали керамзитобетонної плити (стяжки). В даному випадку позивачем проводилась не просто заміна підлоги, а вносились зміни у конструкцію міжповерхового перекриття. У висновку будівельно-технічної експертизи по першому питанню щодо навантаження на конструкції перекриття зазначено, що експертом виконані відповідні розрахунки. Однак ні у висновку експерта, ні в додатках до нього таких розрахунків немає, що ставить під сумнів їх проведення експертом чи будь-ким взагалі. Немає таких розрахунків і в комплекті креслень ТОВ «Інститут проектування і будівництва», використаних судовим експертом для свого висновку. У наданому відповідачем звіті ТОВ «Інститут проектування та будівельних експертиз» про проведення технічного огляду квартири НОМЕР_2 на можливість перепланування, вказувалось на необхідність перевірки розрахунком несучої здатності існуючих балок перекриття, чого не було зроблено. Згідно відповіді Управління державного архітектурно-будівельного контролю від 29.12.2018 р. № 8/1-382 на адвокатський запит представника третьої особи, такі розрахунки мали виконуватись відповідно до вимог ДБН В.2.6-161:2010 «Дерев`яні конструкції. Основні положення». Із встановлених обставин відомо, що міжповерхове перекриття не мало раніше керамзитобетонної стяжки і її виконання на дерев`яних балках під якими знаходиться лише підшивка і штукатурний шар оздоблення стелі квартири поверхом нижче, безумовно обтяжує перекриття, якому вже понад 100 років. За відсутності розрахунків несучої спроможності дерев`яних конструкцій перекриття і навантаження їх керамзитобетонною стяжкою (плитою), у судового експерта не було підстав для об`єктивного висновку про відсутність додаткового навантаження на перекриття. Третя особа, підтримує позицію Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради та вважає, що роботи, які виконувались позивачем є реконструкцією житлового приміщення, у зв`язку з чим він повинен був дотримуватись певної законодавчо визначеної процедури, у зв`язку з чим відповідачем було правомірно притягнуто позивача до адміністративної відповідальності. З урахуванням викладеного просила відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті на 07.10.2019 року. В судовому засіданні, відкритому 07.10.2019 року була оголошена перерва на 23.10.2019 року.

У судове засідання з`явились представник позивача, представник відповідача та представник третьої особи.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позову, з підстав викладених у відзиві на позов та в запереченнях.

Представник третьої особи також просив відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав викладених у письмових поясненнях.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши матеріали всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Судом встановлено, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 05.06.2018 року №258п та направлення для проведення позапланового заходу від 06.06.2018 року № 0375 в період з 06.06.2018 року по 13.06.2018 року, головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 було проведено позапланову перевірку на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.9, т 1).

Предметом перевірки було дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Підставою для призначення позапланової перевірки було звернення громадянки ОСОБА_3 від 22.05.2018 року № Ч-9/1 (а.с.100, т. 1).

У вказаній заяві гр. ОСОБА_3 зазначила, що вона є власником квартир АДРЕСА_6 та повідомила, що в квартирі НОМЕР_2 , яка розташована над її квартирами на другому поверсі , в порушенні норм і правил, без узгодженого проекту, почали реконструкцію квартири. На дерев`яне перекриття стелі, між першим і другим поверхами, поклали арматуру і почали заливати підлоги шаром бетону. В результаті перекриття просіло і по стелі в її квартирі пішли тріщини. В туалеті 18.05.2018 року відбулося наскрізне обвалення стелі. У будь-який момент, при подальшому навантаженні, все перекриття може обвалитися. Крім цього, в квартирі НОМЕР_2 було прибрано кілька простінків, в результаті перекриття між другим і третім поверхами просіло і може також в будь-який момент обвалитися.

У вказаному зверненні вона просила зупинити ремонті роботи в квартирі АДРЕСА_1 та зобов`язати власника квартири виконувати роботи лише після обстеження стану будівлі та складення проекту (а.с.129).

Наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 16.06.2018 року №269п строк проведення позапланової перевірки було продовжено на два дні, а саме з 14.06.2018 року по 15.06.2018 року.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об`єкту квартири АДРЕСА_1 головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 було складено акт № 5 від 15.06.2018 року (а.с.10-16 т. 1).

Під час проведення перевірки головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 було виявлено ряд порушень, а саме:

1) на момент перевірки при виконанні ремонтно-будівельних робіт з реконструкції квартири у 3-поверховому житловому будинку:

- розібрано перегородки висотою 3,7 м., виконані з дерев`яного каркасу між приміщеннями №№ 1, 2, 5, 6, 7, 8 квартири,

- розібрано покриття із дерев`яних дошок та шару звукоізоляції перекриття площею 66,4 м.кв.,

- виконана стяжка з керамзитобетону шаром 120 мм поверх існуючих дерев`яних балок площею 36,2 м.кв. без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС 1) та без відповідної проектної документації.

Вказані дії є порушенням п.1 ч. 1 ст. 34, ч.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2, п.5 п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466;

2) ОСОБА_2 не забезпечив авторський нагляд під час будівництва об`єкту, що є порушенням ч. 1, ч 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність, п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903;

3) ОСОБА_2 не забезпечив технічний нагляд під час будівництва об`єкту, що є порушенням ч. 1, ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність, п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903.

У зв`язку із виявленими порушеннями головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 15.06.2018 року було складено три протоколи про адміністративне правопорушення за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд, відповідальність за які передбачена ч. 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП (а.с.18-21, а.с.28-31, а.с. 38-41 т.1) та повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення 03.07.2018 року в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

Також, 15.06.2018 року головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 було складено три приписи про зупинення виконання будь-яких будівельно-монтажних робіт на об`єкті містобудування з 16.06.2018 року (а.с.22-24, а.с.32-34, а.с. 42-44 т. 1).

03.07.2018 року в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Безміліціною О.О. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 62/А, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп. (а.с.25-27 т.1)

Також, в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Безміліціною О.О. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 63/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп. (а.с.35-37, т. 1)

Крім того, в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Безміліціною О.О. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 64/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп. (а.с.45-47, т. 1).

Відповідно до вказаних постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, органом державного накладу (контролю) було встановлено, що на момент перевірки при виконанні ремонтно-будівельних робіт з реконструкції квартири у 3-поверховому житловому будинку: розібрано перегородки висотою 3,7 м., виконані з дерев`яного каркасу між приміщеннями №№ 1, 2, 5, 6, 7, 8 квартири, розібрано покриття із дерев`яних дошок та шару звукоізоляції перекриття площею 66,4 м.кв., виконана стяжка з керамзитобетону шаром 120 мм поверх існуючих дерев`яних балок площею 36,2 м.кв. без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС 1) та без відповідної проектної документації.

Не погодившись із вказаними постановами по справі про адміністративне правопорушення та приписами про зупинення виконання робіт позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Згідно з п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч.ч.2-4 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Згідно з п.16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244, встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Згідно ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки про що робиться відмітка у протоколі.

В силу п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, закріпленого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Відповідно до статті 285 КУпАП, постанова про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Згідно з п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

В силу пункту 17 вищезазначеного Порядку, відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

За твердженням позивача під час складення протоколів про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 року, приписів від 15.06.2018 року та акту № 5 від 15.06.2018 року він був відсутній та від підпису не відмовлявся.

Суд не приймає посилання позивача на те, що він був фактично відсутній під час складення вказаних документів і від підпису не відмовлявся, а для підтвердження факту його відмови від підпису, інспектор повинен був залучити свідків, оскільки відповідно до п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Обов`язку залучення свідків під час вчинення інспектором запису про відмову суб`єкта містобудування від підпису, на посадову особу органу державного контролю Порядком не покладено.

Одночасно з цим відмова суб`єкта містобудування від підпису протоколу про адміністративне правопорушення, акту чи припису не звільняє орган нагляду (контролю) від обов`язку належного повідомлення такої особи про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

За твердженням відповідача, на виконання п. 21 Порядку № 553 позивачу було направлено засобами поштового зв`язку примірник протоколів про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 року, приписів від 15.06.2018 року та акту № 5 від 15.06.2018 року. При цьому в протоколах про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 року зазначено відомості про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

На підтвердження здійснення такого відправлення відповідач посилається на чек ДД УДЗППЗ «Укрпошта» від 20.06.2018 року до списку № 3588 згрупованих поштових відправлень (номер відправлення - 048) (а.с. 166 т.1) .

Відповідно до даних з сайту Укрпошти відправлення з номером 048 в системі не зареєстровано.

Приписами п. 17 Порядку № 244 на відповідача покладено обов`язок повідомлення особи, що притягується до відповідальності не пізніше як за три доби до дня розгляду справи про дату, час та місце розгляду справи.

Проте, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не надано доказів належного повідомлення ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме не надано доказів вручення позивачу поштового відправлення за номером 048.

Згідно ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З наведеного слідує, що кожній особі гарантується право на участь у справі про адміністративне правопорушення, під час розгляду якої, вирішується питання про притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Участь у розгляді справи є передумовою реалізації інших прав, а саме гарантує право на захисту від пред`явлених обвинувачень, право на надання власних заперечень, право на подання доказів, право на правову допомогу тощо.

Згідно положень статей 287 та ч.4 ст. 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі прийняття уповноваженим органом державної влади чи його посадовою особою постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення (проступку), передбаченого цим Кодексом, суб`єкти, яким цим Кодексом надано право оскарження звільняються від сплати платежу, який притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що відповідачем під час прийняття оскаржуваних постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, було порушено права позивача на захист від пред`явлених обвинувачень, що свідчить про порушення суб`єктом владних повноважень порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності.

По суті порушень, які були виявлені посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об`єкту квартири АДРЕСА_1 суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведення позапланової перевірки посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було встановлено, що позивачем здійснюється реконструкція об`єкту містобудування, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Як вже було зазначено судом раніше, головним спеціалістом інспектором управління ДАБК ДМР ОСОБА_4 було виявлено порушення, а саме - на момент перевірки при виконанні ремонтно-будівельних робіт з реконструкції квартири у 3-поверховому житловому будинку:

- розібрано перегородки висотою 3,7 м., виконані з дерев`яного каркасу між приміщеннями №№ 1, 2, 5, 6, 7, 8 квартири,

- розібрано покриття із дерев`яних дошок та шару звукоізоляції перекриття площею 66,4 м.кв.,

- виконана стяжка з керамзитобетону шаром 120 мм поверх існуючих дерев`яних балок площею 36,2 м.кв. без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС 1) та без відповідної проектної документації.

За висновком відповідача саме ці роботи охоплюються терміном «реконструкція» (оскільки при виконанні вищевказаних робіт позивачем було допущено втручання в несучі конструкції будинку), що в свою чергу передбачає необхідність дотримання певної процедури виконання підготовчих та будівельних робіт, зокрема, подання повідомлення про початок таких робіт, здійснення авторського та технічного нагляду.

Такої ж позиції дотримується і третя особа, яка під час розгляду справи неодноразово зазначала, про те, що виконання стяжки із керамзитобетонної суміші шаром 120 мм поверх існуючих дерев`яних балок перекриття між першим і другим поверхами площею 36,2 кв. м, без застосування розподілу навантаження на несучі стіни по всьому периметру опирання, що суттєво обтяжило конструкції перекриття та створило додаткове навантаження на стелю квартири розташованої поверхом нижче. Крім того, раніше міжповерхове перекриття не мало раніше керамзитобетонної стяжки і її виконання на дерев`яних балках, під якими знаходиться лише підшивка і штукатурний шар оздоблення стелі квартири поверхом нижче, безумовно обтяжує перекриття, якому вже понад 100 років. В даному випадку позивачем проводилась не просто заміна підлоги, а вносились зміни у конструкцію міжповерхового перекриття, у зв`язку з чим третя особа також вважає, що позивачем виконувались роботи саме з «реконструкції» житлового приміщення.

При цьому позивач стверджує, що ним проводились лише ремонті роботи, а саме ним було замінено вікна на металопластикові, в межах існуючих пройомів, знято дошки дерев`яного полу без втручання в шар ізоляції перекриття, демонтовано не несучі дерев`яні перегородки між приміщеннями кухні, ванної, туалету, кімнати для їх перепланування. Такі роботи не відносяться до робіт з реконструкції приміщення, оскільки не передбачають втручання у несучі конструкції будинку, не призводять до зміни геометричних розмірів об`єкта, а отже можуть проводитись позивачем без дотримання будь-яких додаткових процедур.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами суд зазначає наступне.

За приписами статті 152 Житлового Кодексу Української РСР, виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», встановлено визначення таких понять як нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт.

Відповідно до п. 3.2.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» будівельні роботи - це процес зведення нових, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення об`єкта будівництва.

Також відповідно до п. 3.2. ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво», будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Згідно п.1, 5 ст. 32 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VІ клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

Пунктом першим, частиною першою статті 34 Закону № Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VІ встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року №687-ХІV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2007 року «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Пунктом 3.21. ДБН А. 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (в редакції з 01.06.2018 року) встановлено, що реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукту, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

З аналізу вказаної норми суд приходить до висновку, що термін «реконструкція» передбачає: зміну геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва (при цьому зміна техніко-економічних показників, удосконалення виробництва та інші показники є похідними від зміни розмірів та призначення), а також повне або часткове збереження несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Розглядаючи роботи, проведені позивачем у квартирі АДРЕСА_1 судом не встановлено зміни геометричних розмірів об`єкту будівництва (квартири).

Крім того, відповідачем ані в акті № 5 від 15.06.2018 року, ані під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не зазначалось про те, що внаслідок дій позивача відбулась зміна геометричних розмірів та/або функціонального призначення приміщення.

Відповідач під час винесення оскаржуваних постанов виходив з того, що сам факт втручання позивача в несучі конструкції будинку (а саме міжповерхове перекриття) є достатнім для того аби віднести роботи, що були виконані позивачем до робіт з реконструкції.

Реконструкція об`єкту дійсно передбачає втручання суб`єкту містобудування в існуючі несучі конструкції будинку, але на переконання суду, в даному випадку, визначальним фактором є саме зміна геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва, оскільки, втручання в несучі конструкції об`єкту без зміни його геометричних розмірів охоплюється поняттям «капітальний ремонт».

Так, відповідно до п. 3.7 ДБН А. 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку, що роботи, які проводив позивач у квартирі АДРЕСА_1 не підпадають під визначення «реконструкція».

Враховуючи те, що відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення від 15.06.2018 року об`єктивна сторона правопорушення, визначена відповідачем як «виконання ремонтно-будівельних робіт з реконструкції у квартирі НОМЕР_2 …», суд приходить до висновку, що висновки відповідача в цій частині є хибними та роботи, що були виконані позивачем не є роботами з реконструкції, у зв`язку з чим прийняті постанови по справі про адміністративне правопорушення від 03.07.2018 року № 62/А, № 63/А та № 64/А є протиправними та підлягають скасуванню.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що причинно-наслідковий зв`язок між роботами, що виконував ОСОБА_9 та пошкодженнями, що мали місце у квартирах АДРЕСА_6 , які належать третій особі ОСОБА_3 не є предметом розгляду даної справи, а тому судом не досліджувався.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, під час розгляду даної справи судом встановлювались виключно обставини передбачені ч. 2 ст. 2 КАС України.

Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно до ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, під час розгляду даної справи відповідачем не надано доказів, того що ремонті роботи, які були виконані позивачем, віднесені саме до робіт з реконструкції приміщення. Крім того, відповідачем не надано доказів належного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що призвело до порушення права позивача на захист.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог, у зв`язку з чим вони підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 62/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року (щодо здійснення авторського нагляду) з вимогою про зупинення виконання будь-яких будівельно-монтажних робіт.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 63/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 13 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року (щодо здійснення технічного нагляду) з вимогою про зупинення виконання будь-яких будівельно-монтажних робіт.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 64/А від 03.07.2018 року, згідно якої ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУПАП та накладено штраф в розмірі 8500 грн. 00 коп.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління ДАБК ДМР про усунення порушення вимог законодавства від 15.06.2018 року з вимогою про зупинення будь-яких будівельно-монтажних робіт та усунення порушень на об`єкті містобудування у строк до 15 серпня 2018 року.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 04 листопада 2019 року.

Суддя О.В. Серьогіна