Справа № 337/41/19 (2-а/337/20/2019)
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 337/41/19 (2-а/337/20/2019)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Кязимової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області

на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05 серпня 2019 року (головуючий суддя Кучерук І.Г.)

у справі № 337/41/19

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області

про визнання дій протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, в якому просив:

визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області з розгляду справ про правопорушення відносно ОСОБА_1 з порушення «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та винесення постанов по справі про адміністративне правопорушення №18 від 22.03.2018 та №19 від 23.03.2018;

визнати протиправними та скасувати постанови по справі про адміністративне правопорушення №18 від 22.03.2018 та 19 від 22.03.2018.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що здійснення косметичного ремонту та внесення змін до інтер`єру, перефарбування стін, зміна шпалер та освітлення - не є реконструкцією або будівництвом. Зазначає, що не здійснював ані нового будівництва, ані реконструкції, ані реставрації, ані капітального ремонту нежитлового приміщення, розташованого за адресою АДРЕСА_1 . Крім того, зауважує, що відповідачем не додержаний порядок фіксації і розгляду матеріалів перевірки. Відповідачем не складалось щодо ОСОБА_1 жодних приписів, протоколів про вчинення правопорушень та актів перевірок, позивачу такі документи не вручались.

Рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05.08.2019 позов задоволено частково.

Скасовано постанову від 22.03.2018 № 18 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн., справу про адміністративне правопорушення закрито.

Скасовано постанову від 23.03.2018 № 19 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області по справі про адміністративне правопорушення, про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн., справу про адміністративне правопорушення закрито.

В іншій частині позову відмовлено.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем пропущений строк для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП, одночасно встановив, що відповідачем не доведено, що позивачем під час виконання будівельних робіт з реконструкції було здійснено втручання в несучі конструкції, створення віконних отворів, а також втручання в інженерні системи загального користування.

Щодо притягнення позивача до адміністративної відповідності за ч. 9 ст. 96 КУпАП суд першої інстанції встановив відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною нормою, оскільки нормами чинного законодавства не передбачено обов`язку суб`єкта містобудування щодо отримання містобудівних умов та обмежень, зокрема, при реконструкції нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, внутрішнє оздоблення, перепланування приміщень.

Також суд першої інстанції послався на порушення відповідачем порядку притягнення позивача до адміністративної відповідальності як безумовної підстави для скасування оскаржуваних постанов№18 від 22.03.2018 та №19 від 23.03.2018.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Відповідач зазначає, що правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.96 КУпАП, є триваючим, а тому адміністративне стягнення відповідно до ст. 38 КУпАП може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Виявлено таке правопорушення при проведенні перевірки, про що складено акт №109/12.03.2018, отже відповідач вважає, що строк притягнення до адміністративного правопорушення не пропущений.

Щодо притягнення позивача до відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП відповідач зазначає, що висновок суду першої інстанції про відсутність необхідності отримання містобудівних умов не відповідає ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Містобудівні умови та обмеження є вихідними даними, які необхідні для розробки проектної документації. В той же час звільнення від отримання містобудівних умов та обмежень не є підставою для здійснення самочинного будівництва та не звільняє позивача від обов`язку отримати право на виконання будівельних робіт, а також ввести даний об`єкт в експлуатацію. Позивачем проведено реконструкцію без права на виконання будівельних робіт, відповідачем також встановлений факт експлуатації даного об`єкту без належного прийняття його в експлуатацію.

Крім того, відповідач вважає помилковим висновок суду першої інстанції про недотримання відповідачем вимог ст.245 КУпАП, оскільки матеріали справи свідчать, що відповідач в повній мірі й об`єктивно дослідив обставини справи, виявив умови вчинення правопорушення, позивача ознайомлено й проінформовано про винесені акти і рішення стосовно позивача у відповідності до чинного законодавства.

Визначення судом в якості самостійної підстави для скасування спірних постанов того факту, що посадовою особою відповідача безпосередньо складено акт перевірки, приписи та матеріали справ про адміністративні правопорушення і цією ж особою розглянуті матеріали справ з наданням правової оцінки та перевіркою правильності складення матеріалів справ про адміністративні правопорушення відповідач вважає хибним та таким, що спростовується нормами чинного законодавства.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечує, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з огляду на таке.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи, позивач - ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення № XXX першого поверху з антресоллю (А-9), загальною площею 1141,2 кв.м, м. АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 07.05.2009 (а.с.15).

29.12.2017 відповідачем - Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненку Р.В. видано направлення № 757 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Нежитлове приміщення № XXX (А-9)» АДРЕСА_2 . АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 (а.с.71).

Підставою для проведення позапланової перевірки зазначено лист Запорізької міської ради від 01.11.2017 № М-130-Х щодо розгляду колективної заяви мешканців багатоквартирного житлового будинку, розташованого за адресом Запоріжжя АДРЕСА_1 .

Строк дії направлення з 26.02.2018 до 12.03.2018.

Як зазначено у вказаному направленні: «з направленням ознайомлено, від отримання копії відмовився».

За результатами перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Нежитлове приміщення № XXX (А-9)» АДРЕСА_2 . Запоріжжя АДРЕСА_1 , головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненком Р.В. складений акт від 12.03.2018 № 109/12.03.2018 (а.с.72).

Перевіркою встановлено, що власником вказаного об`єкта ОСОБА_1 виконано реконструкцію шляхом перебудови, під час якої було змінено техніко - економічні показники та функціональне призначення вище зазначеного приміщення, а саме: відповідно даних, зазначених в експлікації внутрішніх приміщень (інвентаризаційна справа від 13.07.2006 виготовлено орендним підприємством Запорізьке бюро технічної інвентаризації, остання реєстрація поточних змін від 07.05.2009) - частина нежитлового приміщення XXX за порядковим номером « 2» зазначена як «торговельна зала» площею -777.0 кв.м.

Фактично після реконструкції в даному приміщені було влаштовано: приміщення № 2 «торговельний зал» - 322,9 м2, № 3«зал» - 84,5 м2, №4 «комора» - 2.7 м2. №5 «коридор», №6 «роздягальня - 7.0 м.2», №7 «санвузол - 3,0 м2», №8 «санвузол - 3,6 м2», №9 «кабінет» - 13.7 м2, №10 «тамбур» - 2.8 м2, № 12 «бар» - 139,2 м2 - згідно даних, зазначених в технічному паспорті, виготовленому ТОВ «Центр проектування та технічної інвентаризації» станом на 13.06.2017.

Для влаштування простінків використано металева система каркасу та вапно картонні листи в санвузлах змонтовано сантехнічні прилади, в приміщенні бару влаштовано барну стійку та місця для відвідувачів.

Відповідно до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо отримання документів дозвільного та декларативного характеру про початок виконання підготовчих і будівельних робіт та готовності об`єктів до експлуатації за зазначеним адресом.

Як зазначено в акті перевірки, вищевикладене свідчить про виконання будівельних робіт замовником будівництва без декларації про початок виконання будівельних робіт, та без затвердженої належним чином проектної документації щодо реконструкції даного об`єкту. Зазначений об`єкт будівництва належить до класу наслідків (відповідальності) CC1. На момент перевірки об`єкт експлуатується.

Відповідно до відмітки у цьому акті «з актом ознайомлено, від підпису та отримання відмовився».

12.03.2018 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області складено:

припис № 16 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою у термін до 12.04.2018 привести об`єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства.

припис № 17 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою у термін з 12.03.2018 не експлуатувати об`єкт будівництва.

Відповідно до відмітки у цих приписах: «з приписом ознайомлено, від підпису та отримання відмовився», примірник припису надіслано поштою 13.03.2018.

12.03.2018 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області складено:

протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 9 ст. 96 КУпАП. Відповідно до відмітки у протоколі: «з протоколом ознайомлено, від підпису відмовився». Також протокол містить повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10 год. 00 хв. 22.03.2018 у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 96 КУпАП. Відповідно до відмітки у протоколі: «з протоколом ознайомлено, від підпису відмовився». Також протокол містить повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10 год. 00 хв. 23.03.2018 у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Примірники направлення від 29.12.2017, акту перевірки від 12.03.2018, приписів від 12.03.2018 № 16, 17, протоколів про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 направлені на адресу позивача разом із супроводжувальним листом № 1008-23.2/755 від 13.03.2018.

Цим же листом позивача додатково повідомлено, що розгляд справ про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 22.03.2018 о 10:00, 23.03.2018 о 10:00 в приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Конверт, направлений на адресу ОСОБА_1 14.03.2018, повернувся за закінченням строку зберігання 16.04.2018 (а.с.89).

22.03.2018 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненком Р.В. за результатами розгляду матеріалів справи по правопорушення у сфері містобудування винесено постанову № 18 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн. (експлуатація об`єкту без прийняття його в експлуатацію).

23.03.2018 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненком Р.В. за результатами розгляду матеріалів справи по правопорушення у сфері містобудування винесено постанову № 19 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн. (виконання будівельних робіт без декларації про початок виконання будівельних робіт та без затвердженої належним чином проектної документації).

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про протиправність означених постанов про адміністративне правопорушення, вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В якості безумовної підстави для скасування оскаржуваних постанов від 22.08.2018 №18 та від 23.08.2018 № 19 суд визначив порушення відповідачем прав позивача, встановлених ст. 268 КУпАП, встановивши, що позивачу, як особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, не було забезпечено права на участь у процесі прийняття рішення стосовно нього, що є одним із складових елементів забезпечення права на захист.

Також суд встановив, що під час розгляду справ про адміністративні правопорушення відносно позивача відповідач не дотримався вимог ст. 245 КУпАП, що призвело до прийняття рішень, які не можна визнати законним та обґрунтованим. Суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протоколи про адміністративні правопорушення та винесено постанови у справах про адміністративні правопорушення за фактичної відсутності позивача та без належного його повідомлення про час та місце розгляду справи.

Крім того, суд першої інстанції встановив, що Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненок Р.В., який безпосередньо склав акт № 109/12.03.2018, приписи №16, 17, матеріали справ про адміністративні правопорушення відносно позивача, при розгляді справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності надав правову оцінку та перевірив правильність складення матеріалів справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які ним же і оформлено, що визнано судом першої інстанції неприпустимим та таким, що викликає сумніви в неупередженості.

З приводу цих висновків суду першої інстанції апеляційний суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ч.2 ст.41 Закону).

Відповідно до п.2 ч.3 ст.41 цього Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Відповідно до п. 3 Положення № 294 основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного - архітектурно будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п. 7 Положення № 294 Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.06.2017 № 923 затверджено Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, відповідно до п. 1, 3 якого Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним, як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції.

Основними завданнями територіального органу є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на території Запорізької області.

Відповідно до пп. 3 п. 4 Положення про Департамент за результатами проведених перевірок посадові особи, уповноважені в порядку визначеному законодавством України складають матеріали перевірок, вживають заходів реагування, а також розглядають справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, в порядку визначеному законодавством України, накладають штрафи відповідно до закону.

Відповідно до ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Отже, розгляд справ про адміністративні правопорушення відносно позивача Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненком Р.В., який безпосередньо склав акт № 109/12.03.2018, приписи №16, 17 та протоколи про адміністративне правопорушення від 12.03.2018, не є таким, що здійснено з порушенням норм чинного законодавства, тому не може бути підставою для скасування оскаржуваних постанов.

В той же час апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про недотримання відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Позивач, обґрунтовуючи свої вимоги, посилається на те, що не був присутнім під час складання протоколів про адміністративне правопорушення, означені протоколи ним не отримані, а також не був повідомлений про час і місце розгляду справ адміністративне правопорушення.

Частиною першою статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

При накладенні стягнення за скоєне адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч.2 ст. 33 КУпАП).

Відповідно до ч.1 ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення містяться в ст.256 КУпАП, а саме: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

В спірному випадку наявні у справі докази в їх сукупності свідчать, що відповідачем (його посадовою особою) не дотримана процедура складання протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: в протоколах про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 відсутні такі обов`язкові необхідні реквізити як підпис позивача як особи, відносно якої складено протокол, підпис, що засвідчує роз`яснення його прав та обов`язків.

З огляду на зміст акту перевірки від 12.03.2018 та формальність відміток в акті перевірки та протоколах від 12.03.2018 про ознайомлення та відмову від підпису та отримання апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем проведено позапланову перевірку та складено протоколи про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без повідомлення про час та місце розгляду справ про адміністративне правопорушення.

Жодні докази присутності позивача при проведенні позапланової перевірки в період з 26.02.2018 по 12.03.2018 (як вказано в акті перевірки) та складанні акту і протоколів від 12.03.2018 відповідачем не подані. Як вказує відповідач, зафіксоване в акті перевірки від 12.03.2018 порушення виявлено в результаті порівняльного аналізу даних в інвентаризаційній справі від 13.07.2006 та даних, зазначених в технічному паспорті, виготовленому станом на 13.06.2017, на нежитлове приміщення № ХХХ (А-9) м. Запоріжжя, пр АДРЕСА_1 .

Частиною 1 статті 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з положеннями ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол (у випадку його складання) та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з аналізу наведених норм вбачається, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, яка, зокрема, має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання.

При цьому, обов`язковою умовою для розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, є наявність даних про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Матеріали справи свідчать, що акт № 109 від 12.03.2018, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12.03.2018 №№16, 17, протоколи про адміністративне правопорушення від 12.03.2018 позивачем не отримані.

Справи про адміністративне правопорушення розглянуті за відсутності позивача як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідачем в порушення наведених норм на час прийняття оскаржуваних постанов від 22.03.2018 та 23.03.2018 не з`ясовано, чи сповіщено ОСОБА_1 , щодо якого складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.03.2018, про час і місце розгляду справ, відповідно, позбавлено його права на надання пояснень, отримання правової допомоги, надання доказів, тобто порушено гарантії, визначені законом для осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності.

Приймаючи до уваги, що конверт, в якому 14.03.2018 на адресу позивача направлені означені вище акт перевірки № 109 ввід 12.03.2018, приписи від 12.03.2018, протоколи про адміністративне правопорушення від 12.03.2018, повернувся відповідачеві 18.04.2018, відповідач всупереч вимог наведених вище норм ст.268, 278 КУпАП розглянув справи про адміністративне правопорушення та прийняв оскаржувані постанови за відсутності даних про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи, тобто фактично, за відсутності належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, позивач був позбавлений реальної можливості на захист своїх прав під час складання протоколів та прийняття постанов по справі про адміністративне правопорушення, а сам розгляд справи відбувся без дотримання принципів всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Наведені вище обставини є свідченням невідповідності оскаржуваних постанов критеріям, визначеним ч.2 ст.2 КАС України, і є підставою для скасування постанов від 22.03.2018 № 187, від 23.03.2018 № 19 як таких, що винесені з порушенням встановленої процедури.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16 і також врахована судом першої інстанції.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про порушення відповідачем процедури (порядку) притягнення позивача до адміністративної відповідальності, що мало вплив на правомірність оскаржуваних постанов.

Щодо визначення судом першої інстанції в якості задоволення позову таких обставин як пропуск строку притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП, відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.9 ст.96 КУпАП, апеляційний суд вважає, що встановлений судом та не спростований відповідачем факт порушення законодавчо визначеної процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності є безумовною підставою для скасування рішень суб`єкта владних повноважень незалежно від наявності або відсутності інших обставин, в тому числі, наведених судом першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно з ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Виходячи з наведеного, апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні в мотивувальній частині з огляду на те, що воно прийняте по суті правильно але, крім того, з інших мотивів, які суд апеляційної інстанції вважає невідповідними.

Крім того, приймаючи до уваги, що ст.247 КУпАП містить вичерпний перелік обставин, які виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення, а встановлені вище підстави для скасування оскаржуваних постанов від 22.03.2018 № 18, від 23.03.2018 № 19 полягають у порушенні відповідачем законодавчо визначеної процедури їх прийняття, що не підпадає під приписи наведеної норми, апеляційний суд вважає помилковим висновок суду першої інстанції про закриття справ про адміністративне правопорушення, що є підставою для зміни судового рішення в її резолютивній частині.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області задовольнити частково.

Рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05 серпня 2019 року у справі № 337/41/19 змінити в його мотивувальній та резолютивній частинах.

Абзаци третій та четвертий резолютивної частини рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05 серпня 2019 року у справі № 337/41/19 викласти в наступній редакції:

«Скасувати постанову від 22.03.2018 № 18 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Скасувати постанову від 23.03.2018 № 19 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області по справі про адміністративне правопорушення, про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.»

В іншій частині рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 05 серпня 2019 року у справі № 337/41/19 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко