Справа № 367/2254/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 листопада 2019 року м. Київ № 367/2254/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України,

Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області,

про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Ірпінського міського суду Київської області із позовом до Міністерства юстиції України, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - громадянин Російської Федерації ОСОБА_2 , в якому просить:

- скасувати рішення реєстратора Реєстраційної служби Ірпінського міського управління юстиції Київської області Попової Олени Валеріївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 16051144;

- зобов`язати Виконавчий комітет Ірпінського міської ради як суб`єкт державної реєстрації прав забезпечити (доручити державним реєстраторам Виконавчого комітету, які перебувають з ним в трудових відносинах) внесення змін до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно наступним чином:

1) закрити розділ Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 09;

2) внести запис про реєстрацію права власності ОСОБА_2 , паспорт громадянина Російської Федерації серія та номер НОМЕР_1 , виданий 23.11.2000 року Максатихинським РВВС Тверської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 на частку 1/6 житлового будинку АДРЕСА_1 в розподіл Державного реєстру прав на нерухоме майно №09;

3) зобов`язати Виконавчий комітет Ірпінської міської ради (доручити державним реєстраторам прав на нерухоме майно) як суб`єкт державної реєстрації прав видати витяг з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ОСОБА_2 , паспорт громадянина Російської Федерації серія та номер НОМЕР_1 , виданий 23.11.2000 року Максатихинським РВВС Тверської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 на частку 1/6 житлового будинку АДРЕСА_1 в розподіл Державного реєстру прав на нерухоме майно №09;

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 19.03.2019 справу передано за підсудністю на розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2019, головуючим суддею визначено Колеснікову І.С.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При дослідженні вступної частини позову судом встановлено, що позивачем у якості відповідачів заявлено Міністерство юстиції України та виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області, втім у прохальній частині вимоги скеровано лише до виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області.

Разом із цим, судом встановлено, що позивачем викладено позовні вимоги у формі, що суд унеможливлює встановлення конкретних інтересів позивача, що порушено.

Суд звертає увагу позивача, на приписи частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, згыдно якої кожна особа має право в порядку, встановленому Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Крім того, при дослідженні вступної частини позовної заяви судом встановлено, що позивач визначає у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - громадянина Російської Федерації ОСОБА_2 .

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Судом встановлено, що позовна заява та додані до неї матеріали не містять клопотання про залучення третьої особи та жодних обґрунтовних підстав з приводу впливу судового рішення у даній адміністративній справі на права, обов`язки та законні інтереси заявленої особи.

Також, суд звертає увагу, що в матеріалах позовної заяви відсутня копія паспорту заявника як документа, що підтверджує наявність в ОСОБА_1 процесуальної правосуб`єктності.

Так, згідно частини першої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини другої статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати адміністративні процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини 1 статті 21 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20.11.2012 р. № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Пунктом 6 частини сьомої статті 21 Закону № 5492 встановлено, що до паспорта громадянина України вноситься така інформація, як дата народження.

Відтак, належним доказом наявності в ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України, копії якого до позовної заяви не долучено.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду доказів, а саме:

- уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до змісту спірних правовідносин, із зазначенням змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- належним чином засвідченої копії реєстраційного номеру облікової картки платника податків та паспорту позивача;

- клопотання про залучення у якості третьої особи - громадянина Російської Федерації ОСОБА_2 , з обґрунтуванням щодо впливу судового рішення на права та обов`язки заявленої особи.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачеві п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.