Справа № 260/1445/18
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2019 рокуЛьвів№ 857/9812/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Гуляка В.В.,

Ільчишин Н.В.,

з участю секретаря судового засідання Максим Х.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу акціонерного товариства «Укрпошта» на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року (прийняту у м. Ужгороді суддею Скраль Т.В.; повний текст складено 24 липня 2019 року) про застосування заходів процесуального примусу в адміністративній справі № 260/1445/18 за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області до приватного акціонерного товариства «Ужгородська ПМК «Агробуд» про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року застосовано до акціонерного товариства «Укрпошта» (далі АТ «Укрпошта») заходи процесуального примусу у виді стягнення з нього в дохід Державного бюджет України штрафу в розмірі 1936,00 грн.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, її оскаржило АТ «Укрпошта», яке вважає, що ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права та з помилковим застосуванням норм матеріального права. Тому просило ухвалу суду першої інстанції скасувати.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що закон чітко встановлює коло осіб, до яких можуть бути застосовні заходи процесуального примусу у виді штрафу і таке коло обмежене учасниками справи та їх представниками. Тому суд безпідставно застосував приписи статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до неналежної особи - АТ «Укрпошта», яке лише доставляє кореспонденцію, та не є учасником справи і не має процесуальних прав та обов`язків у справі № 260/1445/18.

Зазначає, що АТ «Укрпошта» здійснює доставку кореспонденції суду на підставі договору, тобто перебуває в договірних відносинах з судом, та за невиконання чи неналежне виконання обов`язків за договором може нести відповідальність, передбачену договором.

Крім того, нормами КАС України не передбачені певні процесуальні обов`язки для АТ «Укрпошта», які впливають на судочинство і невиконання яких визначається як перешкоджання судочинству. АТ «Укрпошта» взагалі не має особливого процесуального статусу за КАС України і може приймати участь у судовому процесі як учасник справи нарівні з іншими. Згідно з нормами КАС України вручення повідомлень чи викликів не є обов`язками саме АТ «Укрпошта». Більше того, норми КАС України передбачають варіативність дій суду при надсиланні та врученні таких повідомлень чи викликів. Правовідносини між Закарпатським окружним адміністративним судом та АТ «Укрпошта» щодо надання останнім послуг поштового зв`язку взагалі не були предметом розгляду в адміністративній справі № 260/1445/18.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не здійснювалося.

Також за приписами частини другої статті 313 КАС України неявка сторін, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як видно з матеріалів справи, на розгляді Закарпатського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 260/1445/18 за позовом Ужгородського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Закарпатської області до приватного акціонерного товариства «Ужгородська ПМК «Агробуд» про стягнення заборгованості по відшкодуванню фактичних витрат на виплату і доставку пенсій, призначених за Списком № 2, в сумі 19 756,62 грн.

27 червня 2019 року Закарпатським окружним адміністративним судом у цій справі постановлено окрему ухвалу відносно АТ «Укрпошта», у зв`язку з неодноразовим неврученням поштових відправлень відповідачу - приватному акціонерному товариству «Ужгородський ПМК «Агробуд», що призвело до порушення його прав на належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи судом, порушення строків розгляду справи, встановлених КАС України, та нераціонального використання бюджетних коштів для оплати послуг поштового зв`язку.

Копію цієї ухвали направлено судом на адресу АТ «Укрпошта», Закарпатській дирекції, відділенням у м. Ужгород; з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановив строк до 17 липня 2019 року для реагування та виконання, проте станом на 19 липня 2019 року про вжиті заходи суд не повідомлено.

Застосовуючи до АТ «Укрпошта» заходи процесуального примусу у виді штрафу, суд виходив із того, що АТ «Укрпошта» не виконано вимоги окремої ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року у встановлений судом строк і про вжиті заходи та причини невиконання суд не повідомлено.

Суд, визначаючи причину кладення штрафу, покликався на пункти 1, 2 частини першої статті 149 КАС України.

Проте, колегія суддів апеляційного суду вважає висновки суду першої інстанції помилковими, виходячи з таких підстав.

Відповідно до статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно зі статтею 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною третьою цієї статті передбачено, що учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

А частиною п`ятою цієї ж статті визначено, що учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до статті 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.

Про застосування заходів процесуального примусу суд постановляє ухвалу.

Згідно із пунктом п`ятим частини першої статті 145 КАС України заходом процесуального примусу є штраф.

Статтею 149 КАС України визначено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень;

4) використання під час процедури врегулювання спору за участю судді портативних, аудіотехнічних пристроїв, а також здійснення фото- і кінозйомки, відео-, звукозапису.

Суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, щодо якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

Оцінюючи в сукупності наведені норми права колегія суддів приходить до переконання про те, що штраф у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом та зловживання процесуальними правами, може застосовуватися тільки до учасника судового процесу чи його представника.

АТ «Укрпошта» не є учасником судового процесу у цій справі, а отже штраф з вищенаведених підстав не може бути до нього застосовано.

Відповідно до частини другої пункту другого статті 149 КАС України, суд встановивши наявність дій чи бездіяльності, які вчинені з метою перешкоджання судочинству, може для запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства застосувати заходами процесуального примусу у виді штрафу.

Ця норма, викладена так, що може застосовуватись не тільки до учасника судового процесу, але й до інших осіб, проте для її застосування необхідно щоб була встановлена мета перешкоджанню судочинству.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, судом першої інстанції не встановлювалось чи неналежне надсилання поштових відправлень АТ «Укрпошта» здійснювалось з метою перешкоджанню судочинству. Отже у цьому випадку також не може застосовуватись частина друга пункту другого статті 149 КАС України.

Суд також зазначає, що невиконання вимог суду в контексті наведеного стосується, зокрема, неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів; невиконання інших процесуальних обов`язків, визначених судом.

Разом з тим, колегія суду зазначає, що невиконання особою вимог окремої ухвали є підставою для застосування до неї адміністративного стягнення.

Так, згідно зі статтею 185-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення залишення посадовою особою без розгляду окремої ухвали суду або невжиття заходів до усунення зазначених у ній порушень закону, а так само несвоєчасна відповідь на окрему ухвалу суду тягнуть за собою накладення штрафу від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Порядок накладення стягнення у цьому випадку регламентується статтями 254 - 257 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до АТ «Укрпошта» заходу процесуального примусу у виді штрафу, у зв`язку з невиконанням вимог окремої ухвали.

Згідно зі статтею 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, як така, що винесена із порушенням норм процесуального права, що призвело до неправомірного стягнення штрафу.

Керуючись ст.ст. 149, 229, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «Укрпошта» задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 липня 2019 року про застосування заходів процесуального примусу скасувати.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
Н. В. Ільчишин
Постанова складена у повному обсязі 06 листопада 2019 року.