Справа № 560/2843/19
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2019-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/2843/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Михайлов О.О.

Суддя-доповідач - Франовська К.С.

07 листопада 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Совгири Д. І. Кузьменко Л.В. , ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом Заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до Агрофірми "Проскурів", Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року заступник прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради звернувся в суд з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, Агрорфірми "Проскурів" про скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :28:002:0933 з підстав її проведення з порушенням земельного законодавства.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року позовну заяву повернуто прокурору на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Із таким судовим рішенням прокурор не погодився та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на необґрунтованість ухвали суду першої інстанції в частині висновку про пропущення строку звернення до суду, просив її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що при застосуванні строку звернення прокурора до суду з цим позовом, судом не враховано, що у даному випадку має місце триваюче правопорушення, тобто порушення, яке перебуває у стані безперервного тривалого вчинення особою протиправних дій (бездіяльності ).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість судового рішення, повноту встановлення обставин справи, застосування норм матеріального і процесуального права, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

За змістом статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Отже, право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення заінтересованої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті.

Разом з тим, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Згідно ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, наведеними правовими нормами встановлено, що суд першої інстанції зобов`язаний з`ясувати в кожному випадку чи адміністративний позов подано у строк, установлений законом, а якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Із змісту адміністративного позову та матеріалів справи видно, що прокурор звернувся в суд з позовом, у якому порушує питання про протиправність дій державного реєстратора та скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :28:002:0933.

Підставою для звернення до суду прокурор зазначив неправомірне внесення відповідачем відомостей про вказану земельну ділянку до ДЗК та безпідставне проведення її державної реєстрації за видом цільового призначення - землі сільськогосподарського призначення , тоді коли відповідно до п.4.3 проекту роздержавлення земель АТАФ "Проскурів", виготовленого у 1995 році, землі державної власності, які включають лісовий, водний та резервний фонд, передаються у постійне користування агрофірми "Проскурів", якій видається державний акт на право постійного користування цими землями. Незважаючи на це, відділом Держгеокадастру у Хмельницькому районі вказано, що вони передані агрофірмі "Проскурів" для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Покликаючись на те, що вказана земельна ділянка до земель сільськогосподарського призначення не належить, оскільки на ній розміщений водний об`єкт-ставок площею 78,3937 на та гідроспоруда площею 272,5 га, прокурор вважає, що посадові особи відповідача на підставі документації із землеустрою неправомірно провели державну реєстрацію цієї земельної ділянки водного фонду як земельної ділянки сільськогосподарського призначення.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху з підстав пропущення строку звернення до суду та відсутності клопотання про поновлення пропущеного строку.

На виконання ухвали прокурором надіслано суду пояснення, в якому зазначається, що оскільки внесення відомостей щодо спірної ділянки Державного земельного кадастру безпосередньо впливає на розмір земельного податку, який належить сплачувати АФ "Проскурів" і який був внаслідок неправомірних дій відповідача занижений, від чого місцевий бюджет міської ради протягом 2015-2017 рр. недоотримав понад 1 млн. грн. податку, є підстави стверджувати про триваючий характер порушення, а відтак, визначений ст.122 КАС України строк звернення до суду на дані правовідносини не поширюється.

Суд першої інстанції з доводами прокурора не погодився, вказав на приписи ч.1 ст.122 КАС і повернув прокурору позовну заяву, зазначивши про пропущення тримісячного строку звернення до суду. При цьому суд зазначив, що про допущене відповідачем порушення прокурору стало відомо з листа Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради від 16.08.2017 року, а тому з цього часу суд відраховує перебіг тримісячного строку. З позовом до суду прокурор звернувся 20.08.2018 р., тобто, поза межами визначеного законом строку.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками місцевого суду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно з вимогами п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, прокурор є позивачем - суб`єктом владних повноважень у даному позові, а тому для подачі ним позову до суду встановлюється тримісячний строк, який повинен вираховуватися саме з дати виникнення підстав для подачі даного позову.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Початок перебігу строку, встановленого для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень, не пов`язується з моментом створення такого суб`єкта чи наділення його відповідними функціями та компетенцією, адже інше призводить до можливості держави через такі дії практично необмежено у часі реалізувати право на звернення з позовом за власним волевиявленням.

Підставою звернення прокурора з вимогами до адміністративного суду є порушення або загроза порушення інтересів держави у випадках, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Із матеріалів справи вбачається, що звертаючись до суду з цим позовом, заступник прокурора обґрунтував представництво інтересів держави тим, що оспорюваною реєстрацією земельної ділянки порушуються права територіальної громади міста, яка протягом 2015-2017 недоотримала понад 1 млн. грн. податку.

Проаналізувавши зміст статті 122 КАС України, колегія суддів дійшла висновку, що у випадках звернення до суду суб`єкта владних повноважень (прокурора) відлік строку для звернення до суду цей Кодекс пов`язує з виникненням підстав, що надають йому право на таке звернення.

Вказаного правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року (справа № 826/13768/16).

Прокурор не заперечує, що про допущене відповідачем порушення прокуратурі відомо з листа Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради від 16.08.2017 року, отже, суд першої інстанції правильно визначив, що початок перебігу строку для звернення до суду з позовом для прокурора розпочався 17.08.2017 року і закінчився 17.11.2018 року. З позовом прокурор звернувся в суд 16.09.2019 року, тобто поза межами строку на оскарження.

Стосовно доводів прокурора про триваючий характер порушення, то суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

У даній справі триваючим порушенням є несплата податку у встановленому законом розмірі.

Реєстрація земельної ділянки в державному земельному кадастрі за юридичною природою є правовим актом індивідуальної дії.

Оскільки прокурором оскаржуються реєстраційні дії , вчинені державним реєстратором, то погодитись з висновком про триваюче порушення, неможливо.

З врахуванням наведених норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді адміністративної справи всебічно і об`єктивно встановлено обставини справи, оскаржена ухвала суду винесена з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому немає підстав для її скасування.

Водночас, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що прокурор не позбавлений повторно звернутись до суду з цим позовом і одночасно подати клопотання про поновлення пропущеного строку з належним обґрунтуванням причин, які стали перешкодою для своєчасної реалізації повноважень.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради залишити без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 07 листопада 2019 року.

Головуючий Франовська К.С.

Судді Совгира Д. І. Кузьменко Л.В.