Справа № 540/2180/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
УХВАЛА

06 листопада 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2180/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Державне підприємство "СЕТАМ"

про скасування арешту майна,

встановив:

21 жовтня 2019 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Державне підприємство "СЕТАМ" про скасування арешту майна, винесено ухвалу про відмову у відкритті провадження.

Вказана ухвала містить описку, а саме останній абзац четвертої сторінки (мотивувальна частина) ухвали містить посилання на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, при цьому не зазначено номер справи та дату постанови, в якій міститься вказана правова позиція. Тобто, замість "Крім того, слід звернути увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 22.08.2018р. у справі №658/715/16-ц, з посиланням на постанову Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 3 червня 2016 року №5, згідно з якою у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту." в ухвалі зазначено "Крім того, слід звернути увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від у справі №, з посиланням на постанову Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 3 червня 2016 року №5, згідно з якою у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.".

Відповідно до ч.1 статті 253 КАС України суд може з власної ініціативи або за заявою учасника справи, чи іншої заінтересованої особи виправити допущені у судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки, незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд вважає, що дану описку необхідно виправити шляхом внесення виправлень в ухвалу суду від 21 жовтня 2019 р.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 253 КАС України, суд, -

ухвалив:

Внести виправлення в ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Державне підприємство "СЕТАМ" про скасування арешту майна, а саме - останній абзац четвертої сторінки (мотивувальної частини) ухвали читати: "Крім того, слід звернути увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 22.08.2018р. у справі №658/715/16-ц, з посиланням на постанову Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 3 червня 2016 року №5, згідно з якою у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.".

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення (підписання).

Суддя Пекний А.С.