Справа № 540/1810/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1810/19
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання протиправним та скасування розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду із позовом до Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області (далі - відповідач, Генічеська РДА, районна державна адміністрація), в якому просить визнати протиправним і скасувати розпорядження голови Генічеської РДА від 20.08.2019р. №40 ос в частині застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Вказує, що вона працює начальником Управління соціального захисту населення Генічеської РДА (далі - Управління). Відповідачем 20.08.2019р. прийнято розпорядження №40 ос, яким, зокрема, до неї застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за невиконання розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації». Вважає, що притягнення її до дисциплінарної відповідальності відбулось з порушенням чинного законодавства, а тому є протиправним. В обґрунтування такої своєї позиції посилається на те, що розпорядженням голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 без обґрунтування доцільності скорочувалась штатна чисельність підпорядкованого їй Управління, а на неї було покладено неконкретизований обов`язок скоротити чисельність працівників. При цьому розпорядження не містило строків та способів його виконання. Позивач вела листування з Херсонською обласною державною адміністрацією та відповідачем з метою недопущення необґрунтованого скорочення працівників Управління, яке залишалось без належного реагування. Врешті-решт нею було видано наказ від 08.07.2019р. №65 про попередження працівників щодо зміни істотних умов праці та ознайомлено з ним працівників, а також поінформовано первинну профспілкову організацію про заплановане вивільнення працівників. Незважаючи на це, відповідачем було призначено службове розслідування, яке проведено з порушенням установленої законодавством процедури, за наслідками якого прийнято оскаржуване розпорядження та притягнуто її до дисциплінарної відповідальності за відсутністю складу дисциплінарного проступку.

Ухвалою від 06.09.2019р. відкрито провадження у справі, вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, відповідача зобов`язано надати докази.

Ухвалами від 18.09.2019р. відмовлено у задоволенні клопотань Генічеської РДА про: розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи; про забезпечення проведення судових засідань у режимі відеоконференції; про залучення Міжрегіонального управління Нацдержслужби в Одеській, Миколаївській та Херсонській областях, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до участі у справі в якості третьої особи; про зупинення провадження у справі.

Ухвалою від 18.09.2019р. задоволено клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, а також зобов`язано відповідача надати додаткові докази.

23 вересня 2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву. За змістом відзиву відповідач вказує, що ним повністю виконано всі умови для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, які передбачені законодавством. Посилання позивача не необґрунтованість розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 та недоцільність скорочення чисельності працівників Управління відповідач вважає хибними, оскільки вказаним розпорядженням кількість працівників визначена на рівні, що існував до збільшення 18.01.2019р. на одну штатну одиницю чисельності працівників. Також посилається на те, що позивач в силу свого службового статусу була обізнана про строки і спосіб виконання розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233, оскільки вони установлені нормами трудового законодавства. Замість виконання розпорядження та попередження профспілок за три місяці, а працівників - за два місяці до зміни істотних умов праці, позивач почала листування з Херсонською обласною державною адміністрацією та відповідачем, наполягаючи на недопущенні зменшення штатної чисельності Управління. При цьому згадане листування не мало для позивача позитивного вирішення. Розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 досі є чинним, ніким не оскаржено.

Виявивши факт невиконання позивачем згаданого розпорядження, відповідачем було ініційовано дисциплінарне провадження, в ході якого позивач не повідомляла ні дисциплінарну комісію, ані Генічеську РДА про вжиті на виконання розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 заходи. Про видачу позивачем наказу та попередження працівників про зміни істотних умов праці відповідач дізнався лише з тексту позовної заяви, оскільки в ході дисциплінарного провадження позивач відмовилась від надання дисциплінарній комісії письмових пояснень.

Враховуючи викладене, дисциплінарною комісією складено висновок про наявність підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Тому відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені законодавством України, прийнято оспорюване розпорядження від 20.08.2019р. №40 ос.

Ухвалою від 26.09.2019р. клопотання Генічеської РДА про витребування доказів у позивача повернуто без розгляду у зв`язку з необґрунтованістю.

Другого жовтня 2019р. позивачем подано відповідь на відзив, в якому вона зазначає, що відповідач не спростував її доводів про протиправність оскарженого розпорядження.

Згідно із положеннями п.10 ч.1 ст.4, ст.12, ч.5 ст.262 КАС України розгляд справи проведено у письмовому провадженні без виклику сторін.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у ній докази та наведені учасниками справи у заявах по суті доводи, проаналізувавши чинне законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Судом встановлено, що позивач працює на посаді начальника Управління соціального захисту населення Генічеської РДА.

Розпорядженням голови Херсонської обласної державної адміністрації від 23.05.2019р. №395 «Про затвердження граничної чисельності працівників районних державних адміністрацій» затверджено граничну чисельність працівників районних державних адміністрацій згідно з додатком; голів районних державних адміністрацій зобов`язано привести штатну чисельність працівників апарату та структурних підрозділів у відповідність з новою граничною чисельністю та ввести в дію нові штатні розписи з 01.07.2019р.

Згідно з додатком до розпорядження загальна чисельність працівників Генічеської РДА мала становити 99 одиниць, з яких чисельність працівників структурних підрозділів - 73 одиниці.

На виконання цього розпорядження першим заступником голови Генічеської РДА прийнято розпорядження від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації».

Пунктом 1 цього розпорядження затверджено граничну штатну чисельність працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації згідно з додатком, яка уводилась в дію з 02.09.2019р.

Пунктом 2.1 розпорядження на керівника апарату Генічеської РДА, начальників Управління соціального захисту населення, Управління економічного розвитку, Відділу агропромислового розвитку, Відділу з надання адміністративних послуг, Відділу освіти, Відділу у справах сім`ї, молоді та спорту районної державної адміністрації було покладено обов`язок провести у встановленому законодавством порядку скорочення чисельності працівників апарату, управлінь та відділів районної державної адміністрації, забезпечивши додержання вимог трудового законодавства.

Пунктом 2.2 розпорядження зобов`язано керівника апарату Генічеської РДА, начальників Управління соціального захисту населення, Управління економічного розвитку, Відділу агропромислового розвитку, Відділу з надання адміністративних послуг, Відділу освіти, Відділу у справах сім`ї, молоді та спорту районної державної адміністрації розробити та подати на затвердження штатні розписи станом на 02.09.2019р.

Згідно з додатком до розпорядження гранична чисельність працівників районної державної адміністрації мала становити 99 одиниць, з яких 27 - в Управлінні соціального захисту населення, тобто на одну одиницю менше, ніж існуюча.

Листом від 31.05.2019р. позивачем повідомлено профспілковий комітет Управління соціального захисту населення Генічеської РДА про майбутнє скорочення штатної чисельності працівників.

Профспілковим комітетом надано відповідь листом №1 від 03.06.2019р., за змістом якого первинна профспілкова організації згоди на скорочення не надала.

04.06.2019р. позивач надіслала на адресу Генічеської РДА листа №06/03.18-1436 «Про недопущення скорочення штатної чисельності працівників управління», в якому просила вжити заходів щодо недопущення необґрунтованого скорочення штатної чисельності працівників Управління.

Листом першого заступника Херсонської обласної державної адміністрації від 21.06.2019р. №25-4204/0/19/322 голові Генічеської РДА рекомендовано при затвердженні штатної чисельності Управління соціального захисту населення Генічеської РДА не допустити її зменшення.

З посиланням на вказаний лист позивач листом від 24.06.2019р. №06/03-1179 просила голову Генічеської РДА внести зміни до розпорядження від 31.05.2019р. №233, залишивши існуючу штатну чисельність працівників Управління.

Листом від 04.07.2019р. №06/03.18-1725 позивач повідомила відповідача про відсутність законодавчих та фактичних підстав для скорочення чисельності штату працівників Управління.

Листом від 05.07.2019р. №06/03.18-1726 «Про надання інформації» позивач повідомила відповідача про те, що у зв`язку з незгодою профспілкової організації працівники Управління не були попереджені щодо скорочення чисельності.

У той же час 08.07.2019р. позивачем видано наказ №65 «Про попередження працівників управління про можливе скорочення» та на його підставі оформлено попередження про можливе скорочення від 08.07.2019р.

Листом від 01.08.2019р. №06/02-1518 позивач знову порушила перед відповідачем питання щодо збереження штатної чисельності Управління.

Розпорядженням голови Херсонської обласної державної адміністрації від 07.08.2019р. №545 внесено зміни до розпорядження голови Херсонської обласної державної адміністрації від 23.05.2019р. №395, внаслідок яких загальна чисельність працівників Генічеської РДА мала становити вже 104 одиниці (на п`ять більше), з яких чисельність працівників структурних підрозділів - 78 одиниці (на п`ять більше).

Наказом заступника начальника Управління соціального захисту населення Генічеської РДА від 02.09.2019р. №80 затверджено граничну штатну чисельність працівників Управління, відповідно до якої з 02.09.2019р. скорочена одна вакантна штатна одиниця головного спеціаліста, а першим заступника Генічеської РДА 03.09.2019р. затверджено новий штатний розпис Управління із загальною чисельністю працівників - 27.

Крім того, судом встановлено, що розпорядженням першого заступника голови Генічеської РДА від 05.07.2019р. №34 ос зобов`язано дисциплінарну комісію районної державної адміністрації відкрити дисциплінарні провадження, зокрема, щодо ОСОБА_1 - у зв`язку з невиконанням розпорядження від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації».

Склад дисциплінарної комісії затверджений наказом керівника апарату районної державної адміністрації від 04.07.2019р. №105 ос.

Дисциплінарною комісією складено 07.08.2019р. акт фіксації відмови позивача від надання пояснень, а 19.08.2019р. складено висновок про наявність дисциплінарного проступку у діях, зокрема, державного службовця ОСОБА_1 , яким рекомендовано на підставі п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. При цьому дисциплінарна комісія виходила з того, що позивачем не вжито належних заходів щодо своєчасного інформування співробітників Управління соціального захисту населення про істотні зміни умов праці на підставі розпорядження голови Генічеської РДА прийнято розпорядження від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації», чим не виконала вказане розпорядження. На думку дисциплінарної комісії, такі дії позивача могли призвести до соціальної напруги в Генічеському районі.

Першим заступником Генічеської РДА прийнято розпорядження від 20.08.2019р. №40 ос. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 », яким, зокрема, у зв`язку з невиконанням пункту 2.1 розпорядження голови Генічеської РДА прийнято розпорядження від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погоджуючись із притягненням до дисциплінарної відповідальності та вважаючи, що в її діях відсутній склад дисциплінарного проступку, позивач оскаржила вказане розпорядження.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до преамбули Закону України від 10.12.2015р.№ 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон №889-VIII) цей Закон визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Згідно зі статтею 1 цього Закону державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

На підставі частини першої статті 3 Закону № 889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Частинами першою та другою статті 5 Закону № 889-VIII визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Отже, Закон № 889-VIII є спеціальним законом з питань вступу, проходження та припинення державної служби, що включає в себе й питання дисциплінарної відповідальності державних службовців.

Відповідно до частини першої статті 8 згаданого Закону державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно із частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною першою статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

На підставі пункту 5 частини другої статті 65 вказаного Закону дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями частини першої статті 66 Закону № 889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії з питань вищого корпусу державної служби (далі - Комісія), поданням дисциплінарної комісії (частини третя і шоста статті 66 Закону № 889-VIII).

За правилами статті 68 Закону № 889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із частинами першою, дев`ятою - одинадцятою статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частини першої статті 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною першою статті 74 вказаного Закону передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (частини перша і друга статті 77 Закону № 889-VIII).

Отже, з наведених положень Закону № 889-VIII убачається, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у виді догани.

Як видно з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII, тобто невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Фактично дисциплінарний проступок, на думку відповідача, полягав у невиконанні позивачем пункту 2.1 розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 «Про затвердження граничної штатної чисельності працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації».

Оцінюючи наявність складу зазначеного дисциплінарного проступку у діях позивача, суд зауважує, що пунктом 2.1 вказаного розпорядження на керівника апарату Генічеської РДА, начальників Управління соціального захисту населення, Управління економічного розвитку, Відділу агропромислового розвитку, Відділу з надання адміністративних послуг, Відділу освіти, Відділу у справах сім`ї, молоді та спорту районної державної адміністрації було покладено обов`язок провести у встановленому законодавством порядку скорочення чисельності працівників апарату, управлінь та відділів районної державної адміністрації, забезпечивши додержання вимог трудового законодавства.

Вказаним пунктом розпорядження не визначено конкретних строків його реалізації, як і конкретних дій, які мала вчинити позивач.

Слід зазначити, що скорочення чисельності працівників підприємства, установи, організації не є одномоментним актом, а складається з певної сукупності дій, які передбачені законодавством, зокрема, ст.43 Закону № 889-VIII, ст.ст. 40, 42, 49-2, 49-4 Кодексу законів про працю України, ст.22 Закону України від 15.09.1999р. № 1045-XIV «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». При цьому слід зазначити, що норми Закону № 889-VIII інакше регулюють правовідносини щодо зміни істотних умов праці державних службовців та скорочення штатної чисельності державного органу, ніж Кодекс законів про працю України, а відтак застосуванню першочергово підлягають норми саме Закону № 889-VIII.

У даному випадку такими діями щодо скорочення чисельності працівників мали б бути: підготовка та розроблення штатного розпису структурного підрозділу; інформування первинної профспілкової організації про заходи щодо звільнення (не пізніше як за три місяці до намічуваних звільнень); з`ясування наявності працівників, щодо яких законодавством встановлена заборона на звільнення або передбачено переваги у залишенні на роботі; попередження працівників про заплановане вивільнення (не пізніш як за 60 календарних днів); подання до Державної служби зайнятості інформації про заплановане масове вивільнення працівників у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці (не пізніше ніж за два місяці); оформлення наказу про звільнення конкретного працівника.

При цьому розпорядженням голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233, зокрема, у п.1 затверджено граничну штатну чисельність працівників апарату, управлінь, відділів та інших структурних підрозділів районної державної адміністрації згідно з додатком, яка уводилась в дію з 02.09.2019р.; у п.2.2 зобов`язано керівника апарату Генічеської РДА, начальників Управління соціального захисту населення, Управління економічного розвитку, Відділу агропромислового розвитку, Відділу з надання адміністративних послуг, Відділу освіти, Відділу у справах сім`ї, молоді та спорту районної державної адміністрації розробити та подати на затвердження штатні розписи станом на 02.09.2019р.

Таким чином, скорочення чисельності працівників Управління соціального захисту населення жодним чином не могло відбутись раніше 02.09.2019р.

При цьому судом встановлено, що листом від 31.05.2019р. позивачем повідомлено профспілковий комітет Управління соціального захисту населення Генічеської РДА про майбутнє скорочення штатної чисельності працівників, на який профспілковим комітетом надано відповідь листом №1 від 03.06.2019р., за змістом якого первинна профспілкова організації згоди на скорочення не надала. Також позивачем 08.07.2019р. видано наказ №65 «Про попередження працівників управління про можливе скорочення» та на його підставі оформлено попередження про можливе скорочення від 08.07.2019р., яке містить підписи працівників Управління про ознайомлення з ним 08.07.2019р.

Отже, у проміжку часу між виникненням у позивача обов`язку вжити заходів щодо скорочення чисельності працівників і до складання та затвердження нового штатного розпису Управління, яким процедура скорочення фактично завершується, ОСОБА_1 вчинено певні дії для виконання пункту 2.1 розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233, а саме повідомлено первинну профспілкову організацію про скорочення штатної чисельності та попереджено працівників про зміни істотних умов праці.

Відповідач належними і допустимими доказами ці обставини не спростував.

Той факт, що у цей же період позивачем велось листування з Херсонською обласною державною адміністрацією та Генічеською РДА, спрямоване на недопущення скорочення штатної чисельності працівників Управління (відповідні листи наявні в матеріалах справи), за викладених вище обставин одночасного вжиття нею заходів щодо реалізації розпорядження свого керівника, не може бути підставою для висновку про невиконання або неналежне виконання позивачем посадових обов`язків.

Слід також зазначити, що розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 було прийнято на виконання розпорядження голови Херсонської обласної державної адміністрації від 23.05.2019р. №395 «Про затвердження граничної чисельності працівників районних державних адміністрацій», відповідно до якого загальна чисельність працівників Генічеської РДА мала становити 99 одиниць, з яких чисельність працівників структурних підрозділів - 73 одиниці. Гранична чисельність працівників районної державної адміністрації згідно із розпорядженням голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233 мала становити 99 одиниць, з яких 27 - в Управлінні соціального захисту населення, тобто на одну одиницю менше. Судом при цьому встановлено, що розпорядженням голови Херсонської обласної державної адміністрації від 07.08.2019р. №545 внесено зміни до розпорядження голови Херсонської обласної державної адміністрації від 23.05.2019р. №395, внаслідок яких загальна чисельність працівників Генічеської РДА мала становити вже 104 одиниці (на п`ять більше), з яких чисельність працівників структурних підрозділів - 78 одиниці (на п`ять більше). Доказів виконання головою Генічеської РДА вказаного розпорядження Херсонської обласної державної адміністрації від 07.08.2019р. №545 та відповідної зміни граничної чисельності працівників структурних підрозділів районної державної адміністрації у бік збільшення до суду не надано. Наведене також свідчить про об`єктивну неможливість виконання розпорядження голови Генічеської РДА від 31.05.2019р. №233, оскільки починаючи з 07.08.2019р. до нього безумовно мали бути внесені відповідні зміни щодо чисельності працівників окремих структурних підрозділів Генічеської РДА внаслідок її збільшення на 5 штатних одиниць.

Враховуючи викладене, суд вважає, що на час здійснення дисциплінарного провадження та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у діях позивача був відсутній склад дисциплінарного проступку, який ставився їй у провину.

Також слід звернути увагу на те, що як висновок дисциплінарної комісії, так і розпорядження голови Генічеської РДА від 20.08.2019р. № 40 о/с «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 » в оскаржуваній частині не містять відомостей про державного службовця, стислого викладу обставин справи, виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації. Жодним чином відповідачем не обґрунтовано характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця та і взагалі, чи був вчинений саме дисциплінарний проступок у розумінні Закону № 889-VIII, тобто чи була допущена бездіяльність, чи мала вона протиправний характер та чи була в цьому вина позивача.

І висновок дисциплінарної комісії, і оскаржуване розпорядження переважно містять лише посилання на норми законодавства без належного взаємозв`язку з обставинами дисциплінарної справи.

Більше того, в ході дисциплінарного провадження відповідачем як суб`єктом призначення не отримано від позивача письмове пояснення.

Листи першого заступника голови Генічеської РДА від 17.07.2019р. №300/18/06-355/2/26, від 01.08.2019р. №300/18/02-370/02/26 неможливо розглядати як витребування пояснень, оскільки ними від позивача вимагалось надати дисциплінарній комісії відомості, передбачені ст.73 Закону № 889-VIII, яка регулює процедуру формування дисциплінарної справи, а не отримання пояснень від державного службовця.

Суд зауважує, що ст.ст.67, 69, 71, 74 установлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

З метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.

Особи, які проводять службове розслідування, несуть персональну відповідальність за неповноту і необ`єктивність його висновків та за розголошення інформації щодо службового розслідування.

За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Таким чином, повнота установлення обставин вчинення дисциплінарного проступку або відсутності складу дисциплінарного проступку належить до обов`язків дисциплінарної комісії та суб`єкта призначення, який вони мають безумовно виконати.

Таким чином, суд не приймає до уваги доводи відповідача про його необізнаність щодо певного виконання позивачем вимог розпорядження від 31.05.2019р. №233, оскільки установлення цієї обставини було його обов`язком.

У підсумку суд при вирішенні даного спору виходить з того, що згідно із ст.ст. 1, 8, 19 Конституції України - Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Жодним з цих приписів та принципів оскаржуване розпорядження не відповідає, а відтак є протиправним.

Згідно із ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач не довів правомірності свого розпорядження та не спростував доводів позивача про відсутність підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області (75500, Херсонська область, Генічеський район, м. Генічеськ, вул. Центральна, 5, ідентифікаційний код 04060045) визнання протиправним та скасування розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Генічеської районної державної адміністрації Херсонської області від 20 серпня 2019 року № 40 ос «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 » в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.

кат. 106020000