Справа № 160/10369/19
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 жовтня 2019 року Справа 160/10369/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Новопокровської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Виконавчого комітету Новопокровської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якій просить:

- визнати протиправним Лист від 27.03.2019 року за №216 Виконавчого комітету Новопокровської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області про відмову в наданні ОСОБА_1 дозволу, на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, для ведення особистого селянського господарства орієнтованою площею 2,000 га на території Новопокровської селищної ради, Солоняського району, Дніпропетровської області;

- зобов`язати Новопокровської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області прийняти рішення про надання ОСОБА_1 , дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, для ведення особистого селянського господарства орієнтованою площею 2,000 га на території Новопокровської селищної ради Солоняського району Дніпропетровської області.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Положеннями п.2 ч.1 ст.171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Частиною 4 ст.59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи (ч.6 цієї статті).

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI, адвокатом може бути фізична особа, яка отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно із ч.1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч. 2 цієї статті).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Разом з тим, повноваження адвоката, зокрема, стосовно підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін саме у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень. При цьому, право підпису позовної заяви є виключним правом позивача, яке повинно надаватись представнику шляхом окремого визначення даної дії у договорі.

Також, суд зазначає, що позовна заява подана та підписана від імені позивача Коломоєць В.І. - «Представником за договором» ОСОБА_2 , на підтвердження чого надано копію відповідного Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та Ордер серії АЕ №1006677 від 21.10.2019р.

Зі змісту вказаного ордеру, вбачається, що він виданий на виконання договору про надання правової допомоги №б/н від 16.06.2018р., однак, до матеріалів позову не доданий зазначений договір про надання юридичних послуг, який містить в собі делеговане позивачем право представнику на підписання від його імені саме позову.

Відповідно до п. 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 №36, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 27.05.2017 №151 ордер повинен містити: прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; посилання на договір про надання правової допомоги/ доручення органу/установи, уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа.

Відповідно до пункту 14 Положення, ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Таким чином, ордер складає у сукупності титульну та зворотну сторони, а тому, належним чином засвідченою копією ордеру у розумінні частини шостої статті 59 КАС України є копія цілісного документу або оригінал такого, тобто як титульної так зворотної сторони ордеру.

Аналогічну позицію відносно необхідності подання належним чином завіреної копії документа, що підтверджує повноваження представника висловлював Верховний Суд у постановах від 31 травня 2018 року у справі №277/1071/17, від 31 липня 2018 року у справі №806/637/18, від 28 серпня 2018 року у справі №802/2236/17-а та ін.

Верховний Суд цієї ж позиції притримується в ухвалах від 14.06.2018 року у справі №826/11314/17, від 11.06.2018 року у справі №804/4063/17, від 07 червня 2018 року у справі №826/17912/16, від 05.01.2018 року у справі №819/492/17, від 05.01.2018 року у справі №804/2619/17, від 05.01.2018 року у справі №826/6708/15, від 05.02.2018 року у справі №818/1031/17 та ін.

Надана копія ордеру, виготовленого на паперовому бланку не містить зворотного боку ордеру, на якому відповідно до п.14 Положення №36 вказуються відомості про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги.

Отже, для представництва особи в адміністративній справі адвокат повинен мати або ордер або довіреність, при цьому, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

В порушення зазначених норм чинного законодавства до матеріалів позовної заяви не доданий договір про надання правової допомоги, який містить в собі делеговане позивачем право представнику на підписання від її імені саме адміністративного позову.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів адміністративного позову вбачається, що позивач оскаржує рішення відповідача, оформлене листом №216 від 27.03.2019р. про відмову в наданні дозволу, на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, а з позовом до суду звернувся 23.10.2019р., тобто з пропуском встановленого шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Частиною 6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності пропуску таких строків із наданням підтверджуючих доказів не надав.

При підготовці зазначеного позову, позивачем не прийнято до уваги вимоги ч.ч.4, 5 ст.49 КАС України, згідно з якими, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, проте позивачем таких підстав не зазначено, заяву про залучення третьої особи не надано, а також не зазначено, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відсутність чіткого визначення процесуального статусу третіх осіб які беруть участь у справі, з обґрунтуванням необхідності їх залучення, позбавляє суд можливості чіткого виконання вимог КАС України, а саме ст.49 КАС України, як необхідної умови для захисту прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому згідно з ст.123, ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.123, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Новопокровської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом надання виправленого позову відповідно до кількості сторін, а саме:

- надати заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності пропуску таких строків із наданням підтверджуючих доказів;

- надати оригінал ордеру серії АЕ №1006677 від 21.10.2019р., з урахуванням п.14 Положення №36 та оригінал або засвідчену належним чином договору про надання правової допомоги №б/н від 16.06.2018р.

- надати обґрунтоване клопотання про залучення третьої особи, а саме: зазначити, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі, на чиїй стороні та зазначити, на які права чи обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Роз`яснити, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова