Справа № 583/3588/19
Суддя: Сидоренко Р. В.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа№ 583/3588/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого - судді Сидоренка Р.В.,

за участю секретаря Шаміладзе В.В.,

відповідача Гончар О.П. ,

розглянувши в порядку спрощеного провадження в залі суду №5в м. Охтирці адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Сумської області Гончар Олени Петрівни про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Сумської області Гончар Олени Петрівни посилаючись на те, що 19.08.2019 року тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар О.П.винесено постанову № 8, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 9, ст. 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. Зазначила, що підставою для винесення оскарженої постанови суб`єктом владних повноважень та накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення стало: не введення в експлуатацію приміщення прибудови до квартири АДРЕСА_3 . Позивачка вважає зазначену постанову протиправною, прийнятою з численними порушеннями законодавства та такою, що підлягає скасуванню, так як в її діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення і такою, що підлягає скасуванню. Тому просила скасувати постанову від 19.08.2019 року №8 по справі про адміністративне правопорушення винесену тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар О.П, відповідно до якої ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 9 ст. 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн., а провадження в справі закрити.

Вимоги мотивує тим, що виконавчим комітетом Охтирської міської ради 19 травня 1999 року за № 240 було прийнято рішення «Про дозвіл громадянам розробки проектної документації на будівництво житлових будинків, частин житлових будинків, господарських приміщень, продаж незакінчених будівництвом житлових будинків», яким було надано дозвіл ОСОБА_2 на розробку проектної документації на будівництво частин житлових будинків, господарських приміщень, а саме - на добудову прихожої кімнати розміром 3,0 х 4,0 м до квартири за адресою: АДРЕСА_3 .На підставі зазначеного вище рішення Виконавчого комітету Охтирської міської ради позивачу в червні 1999 року Відділом архітектури та містобудування були надані Технічні умови на добудову однієї кімнати-прихожої до зазначеної квартири, та Проектним виробничо-архітектурним планувальним бюро м. Охтирки було розроблено відповідну Проектну документацію добудови прихожої до квартири АДРЕСА_3 .24 листопада 2003 року Охтирським міжміським бюро технічної інвентаризації був розроблений Технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_3 , власником якого зазначена ОСОБА_2 . Згідно даного Технічного паспорту загальна площа квартири становить 53,70 кв. метрів.З викладених вище фактів та документів вбачається, що кімната-прихожа розміром 3,0 х 4,0 метри до квартири за адресою: АДРЕСА_3 , буда добудована повністю у 2003 році.Починаючи з 2003 року та по сьогодні, вона, як власник даної квартири, маючи виготовлений технічний паспорт на квартиру, де є позначена ця кімната-прихожа, отримавши всі необхідні дозволи на добудову такої кімнати, вважала і була впевнена, що зазначена добудова у вигляді прихожої є юридично оформленою та такою, що належить їй на праві приватної власності. Але у серпні 2019 році їй стало відомо, що згідно законодавства України вона була зобов`язана після закінчення будівництва ввести таку кімнату-прихожу в експлуатацію згідно вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Про таку необхідність введення в експлуатацію дізналася при складанні Акту, Припису, Протоколу та Постанови тимчасово виконуючою обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Оленою Петрівною у серпні 2019 року.

Звертає увагу суду, що у Протоколі № 20 про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2019 року міститься інша частина статті 96 КУпАП, ніж у Постанові № 8, а саме - ч. 8 ст. 96 КУпАП, замість ч. 9 ст. 96 КУпАП, що у свою чергу є грубим порушенням порядку притягнення особи до адміністративної відповідальності, так як такий протокол не може бути підставою для складання відповідної постанови.

У протоколі № 20 про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2019 року не зазначений точний час вчинення адміністративного проступку - не вказане число, місяць та відповідно рік (відсутня конкретна дата) вчинення правопорушення ОСОБА_2 , також не визначені наслідки такого правопорушення, які б мали негативне значення та не встановлено завдану майнову шкоду правопорушенням, не містить відомостей про час та місце вчинення правопорушення, суть вчинення адміністративного правопорушення вказана не конкретно. При винесенні постанови не дотримано вимог КпАП та Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, перевірку проведено поверхнево, зокрема, не з`ясовано фактичні обставин справи, не встановлено період скоєння правопорушення, не вказано час скоєння правопорушення, чи є воно триваючим, не з`ясовано чи мало місце таке правопорушення та в чому конкретно воно полягає стосовно саме ОСОБА_2 , чим підтверджується вказане правопорушення.

Також факт даного правопорушення щодо не ведення вчасно в експлуатацію добудови - прихожої до квартири був вчинений позивачем ще декілька років тому, а саме: у 2003 році, так як у 1999 році були видані Технічні умови щодо будівництва даної кімнати і за якими було зобов`язано власника розпочати будівництво не пізніше одного року та закінчити не пізніше двох років та ввести його в експлуатацію. Але притягнуто до адміністративної відповідальності за не ведення в експлуатацію даної добудови - прихожої лише у серпні 2019 року, що є грубим порушенням строків притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу.В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду України від 04.03.2014 у справі №21-433а13.

Також тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Оленою Петрівною при видачі направлення самій собі на проведення позапланової перевірки були грубо порушені вимоги законодавства. Зокрема, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абзацу 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Разом з тим, згідно ч. 1, 3 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" однією з підстав для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законники інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У даному випадку підставою проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудування було звернення директора ПП «Жилкомсервіс» Шрамко П.Д. від 07 серпня 2019 року за № 3055/01-16, як це видно із тексту направлення, але при цьому, при позаплановому заході відсутнє погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державною колегіальною органу.Їй не було надано копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) на проведення такої перевірки.

Ухвалою суду від 03.09.2019 року у вказаній справі відкрито провадження

Відповідач, який належним чином повідомлений про відкриття провадження, скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк. Відзив мотивував тим, що позовні вимоги є необґрунтованими, перевірка проводилась відповідно до норм чинного законодавства, доводи позивача викладені в позовній заяві, щодо неправомірності виданого направлення для проведення позапланового заходу від 13.08.2019 за № 20, не ґрунтуються на приписах закону,протокол про адміністративне правопорушення містив усі необхідні відомості, оскаржувана постанова відповідає всім вимогам передбаченими ст. 283 КпАП,тому відповідачкою згідно закону складено протокол про адміністративне правопорушення, притягнуто позивачку до відповідальності, про що винесено постанову №8, а тому просила відмовити в задоволенні позову. Крім того, норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не поширюються на дані правовідносини, оскільки позивач є фізичною особою. Зазначене правопорушення є триваючим, тому постанова була винесена у межах строків визначених ст. 38 КпАП України.

Позивач в судове засідання не з`явилась. Надала письмову заяву у якій прохала розглянути справу без її участі та задовольнити вимоги з підстав, наведених в позові.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, просила відмовити в задоволенні позову повністю, свої доводи з цього приводу навела у письмовому відзиві, відповідно до якого вказує, що під час проведення позапланової перевірки посадові особи відділу ДАБК діяли в межах наданих їм повноважень.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Цивільним кодексом України, Житловим кодексом України, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року та Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 8 квітня 2011 року № 439/2011.

Відповідно до ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так судом встановлено, що 13 серпня 2019 року тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Оленою Петрівною було видано головному спеціалісту, інспектору відділу державного архітектурно - будівельного, контролю Охтирської міської ради Гончар Олені Петрівні направлення для проведення позапланового заходу за № 20 щодо дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

16 серпня 2019 року головний спеціаліст, інспектор відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Олена Петрівна винесла Акт № 20, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, котрим встановлено: згідно договору дарування площа квартири складає 43,0 кв.м., а відповідно до технічного паспорту на квартиру від 24.12.2003 року площа квартири складає 53,7 кв.м. з житловою площею 37,50 кв.м., збільшена за рахунок прибудови на 16,7 кв.м., прибудова до квартири АДРЕСА_3 , була закінчена у 2003 році, здійснюється експлуатація приміщень даної прибудови без прийняття в експлуатацію.

Того ж дня, 16 серпня 2019 року, головним спеціалістом, інспектором відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Оленою Петрівною був винесений Припис № 20 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_2 ввести в експлуатацію об`єкт будівництва - прибудову до квартири АДРЕСА_3 . Припис необхідно виконати у термін до 16 жовтня 2019 року, про що повідомити відділ державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради.

19 серпня 2019 року тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар Оленою Петрівною було винесено Постанову № 8 по справі про адміністративні правопорушення, на підставі Акту перевірки від 16 серпня 2019 року та Протоколу про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2019 року, яким встановлено, що приміщення прибудови до квартири АДРЕСА_3 не введено в експлуатацію, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Даною Постановою від 19 серпня 2019 року ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 статті 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Не погодившись з такою постановою позивач звернулась до суду з даним позовом.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038) до повноважень Інспекції ДАБК віднесено здійснення державного - архітектурно будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок об`єктів містобудування та накладення штрафів на порушників містобудівного законодавства.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Пунктом 3 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва.

Згідно із п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно із п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед інших:

1) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

2) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку №533 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складання та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п. 21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно із п. 22 Порядку №533 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Крім того, відповідальність у сфері будівництва несуть не лише суб`єкти будівництва, але і органи публічної адміністрації, на які, в першу чергу, Конституцією України покладений обов`язок діяти виключно в межах і способами, передбаченими законами України.

Так, у разі порушення органами владних повноважень передбачених законодавством обов`язків, такі неправомірні дії можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, здійснення правопорушення у сфері містобудування породжує виникнення відносин реагування, які виражаються у появі обов`язку у відповідного органу виконавчої влади, що реалізовує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю припинити таке правопорушення і накласти штраф на правопорушника.

Відповідно до положень містобудівного законодавства, будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозволи на забудову об`єкта містобудування та виконання будівельних робіт відповідно до статей 29, 30, 31, 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвільний документ, що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об`єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти залежно від категорії об`єкта будівництва відповідний склад документації, визначеної ст.ст. 1, 7, 8 Закону України «Про архітектурну діяльність», отриманої відповідно до ст.ст. 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до ст.ст. 27, 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з частиною 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання, містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка є власником квартири АДРЕСА_3 , що посвідчується договором дарування від 13 березня 1999 року, посвідченим приватним нотаріусом Охтирського міського нотаріального округу Сумської області Ковальчук С.П., серія ААР № 308980 зареєстровано у реєстрі за № 580.

Виконавчим комітетом Охтирської міської ради 19 травня 1999 року за № 240 було прийнято рішення «Про дозвіл громадянам розробки проектної документації на будівництво житлових будинків, частин житлових будинків, господарських приміщень, продаж незакінчених будівництвом житлових будинків», яким було надано дозвіл ОСОБА_2 на розробку проектної документації на будівництво частин житлових будинків, господарських приміщень, а саме - на добудову прихожої кімнати розміром 3,0 х 4,0 м до квартири за адресою: АДРЕСА_3 .

На підставі зазначеного вище рішення Виконавчого комітету Охтирської міської ради ОСОБА_2 у червні 1999 року Відділом архітектури та містобудування були надані Технічні умови на добудову однієї кімнати-прихожої до зазначеної квартири, та Проектним виробничо-архітектурним планувальним бюро м. Охтирки було розроблено відповідну Проектну документацію добудови прихожої до квартири АДРЕСА_3 .

24 листопада 2003 року Охтирським міжміським бюро технічної інвентаризації був розроблений Технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_3 , власником якого зазначена ОСОБА_2 . Згідно даного Технічного паспорту загальна площа квартири становить 53,70 кв. метрів.

З викладених вище фактів та документів вбачається, що кімната-прихожа розміром 3,0 х 4,0 метри до квартири за адресою: АДРЕСА_3 , буда добудована повністю у 2003 році.

Згідно діючих на теперішній час вимог частини 1 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків /відповідальності/ належать до об`єктів з незначними наслідками /СС1/, та об`єктів будівництво яких здійснювалось на підставі будівельного паспорту здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Зазначено також, що відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація про реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Частиною 9 ст. 96 КпАП України передбачена відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

Вказана норма була введена в дію з 10.06.2017 року. До зазначеної дати законом не передбачалася відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Питання щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів було вперше врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 5 серпня 1992 року № 449, однак ця постанова стосувалася лише об`єктів державного замовлення. Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не включених до державного замовлення, мав визначатися Радою Міністрів Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями за погодженням з Міністерством інвестицій і будівництва.

З дня набрання чинності у листопаді 1994 року Закон № 208/94-ВР, стаття 1 якого встановлювала відповідальність за правопорушення у сфері містобудування, не передбачав відповідальності за експлуатацію або використання об`єктів містобудування, не прийнятих в експлуатацію. Вперше таке положення закріплено у цьому Законі 24 жовтня 2000 року шляхом доповнення частини першої зазначеної статті абзацом, що встановлював відповідальність за експлуатацію або використання будинків чи споруд після закінчення будівництва без прийняття їх державними приймальними (технічними) комісіями (Закон України від 21 вересня 2000 року № 1988-III).

19 січня 2012 року згідно із Законом України від 22 грудня 2011 року № 4220-VI Закон № 208/94-ВР викладено у новій редакції, пункт 6 частини другої статті 2 якої передбачає, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи акті готовності об`єкта до експлуатації.

Тобто Закон № 208/94-ВР, зокрема положення пункту 6 частини другої статті 2 щодо накладення штрафу за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, регулює питання відповідальності тих суб`єктів містобудування, які вчинили правопорушення у сфері містобудування, зокрема не ввели в експлуатацію відповідні об`єкти до початку їх використання після набрання чинності цим Законом.

В постанові Верховного Суду України від 04 березня 2014 року по справі №21-433а14 вказано, що конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням. В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання.

В оскаржуваній постанові відповідачем зазначено дату будівництва, а саме 2003 рік, але не введено в експлуатацію.

Таким чином, прийнявши до уваги, що на момент здійснення позапланової перевірки посадовими особами органів ДАБК були відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності ОСОБА_2 , з огляду на вищевикладені обставини, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 до головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Сумської області Гончар Олени Петрівни про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення є обґрунтованими, доведеними та підлягаючими задоволенню.

Інші ж обставини, на які посилається позивач, як на підставу скасування постанови, суд не бере до уваги з огляду на доводи сторони відповідача із цього приводу.

На підставі викладеного, керуючись ч. 9 ст. 96, 245, 247, 280, 293 КпАП України, ст. ст. 77, 90, 139, 242-246, 286 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Сумської області Гончар Олени Петрівни про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову від 19.08.2019 року №8 по справі про адміністративне правопорушення винесену тимчасово виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Охтирської міської ради Гончар О.П., про накладення наОСОБА_2 адміністративного стягнення за ч. 9 ст. 96 КпАП України у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн., а справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 9 ст. 96 КпАП України закрити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Охтирського міськрайонного суду Р.В.Сидоренко

Згідно з оригіналом: Р.В.Сидоренко