Справа № 460/860/19
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2019 рокуЛьвів№ 857/9503/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Улицького В.З. та Кузьмича С.М.,

з участю секретаря судового засідання - Луців І.І.,

а також сторін (їх представників):

від позивача Бевз К.І.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверленд» на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09.07.2019р. в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверленд» до Головного управління ДФС у Рівненській обл. про визнання протиправним рішення щодо віднесення до числа ризикових платників податків та спонукання до вчинення певних дій (суддя суду І інстанції: ОСОБА_1 , час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 17 год. 14 хв. 09.07.2019р., м.Рівне; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: 19.07.2019р.),-

В С Т А Н О В И В:

10.04.2019р. позивач Товариство з обмеженою відповідальністю /ТзОВ/ «Еверленд» звернувся до суду із адміністративним позовом, в якому, із урахуванням поданої під час розгляду справи уточненої позовної заяви, просив визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Головного управління /ГУ/ ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом № 19 від 12.02.2019р., про внесення ТзОВ «Еверленд» до Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником»; зобов`язати комісію регіонального рівня ГУ ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, виключити ТзОВ «Еверленд» із Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником»; стягнути на користь позивача понесені ним витрати по сплаті судового збору за подання позову та заяви про забезпечення доказів за рахунок бюджетних асигнувань відповідача (Т.1, а.с.5-15, 106-116).

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 09.07.2019р. у задоволенні заявленого позову відмовлено (Т.2, а.с.127-136).

Не погодившись з винесеним судовим рішенням, його оскаржив позивач ТзОВ «Еверленд», який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що у своїй сукупності призвело до невірного вирішення спору, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою заявлений позов задовольнити (Т.2, а.с.141-151).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що судом не досліджувалося питання реальності господарських операцій, які були покладені відповідачем в основу оскаржуваного рішення, а також не було перевірено рішення відповідача на відповідність приписам ст.2 КАС України.

З огляду на зміст заявленого позову, суд першої інстанції повинен був дослідити факт наявності чи відсутності порушення позивачем норм пп.«а»/«б» п.185.1 ст.185, пп.«а»/«б» п.187.1 ст.187, абз.1 п.201.1, п.п.201.7, 201.10 ст.201 Податкового кодексу /ПК/ України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, який, у свою чергу, підтверджував чи спростовував правомірність включення позивача до журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою «Наявна податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій», чого ним не було зроблено.

Звідси, суд не надав належної оцінки фактам наявності у позивача трудових та матеріальних ресурсів, реальності здійснених позивачем господарських операцій з придбання обладнання та деревного вугілля, які спростовують інформацію № 199/17-00-21-07 від 12.02.2019р., що безперечно свідчить про протиправність рішення, викладеного в протоколі № 19 від 12.02.2019р., про визнання позивача таким, що відповідає ознаці «Наявна податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій».

Висновок суду про те, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю цього органу з виконання своїх повноважень щодо збирання та формування податкової інформації, остання сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків, не змінює та не припиняє його прав, не породжує для нього обов`язкових зобов`язань, не відповідає дійсності, оскільки внесення позивача до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що всі податкові накладні, які реєструє позивач в Єдиному реєстрі податкових накладних /ЄРПН/, автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами, що в цілому призвело до фактичного зупинення господарської діяльності позивача.

Інший учасник справи не подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача на підтримання поданої скарги, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено під час судового розгляду, позивач ТзОВ «Еверленд» (попередня назва ТзОВ «Пластик Індастрі») створене 03.12.2018р., перебуває на обліку як платник податків у ГУ ДФС у Рівненській обл. (Т.1, а.а.с.49-55).

Перейменування позивача здійснено на підставі протоколу загальних зборів учасників товариства № 2-19 від 05.03.2019р. (Т.1, а.а.с.65-67); державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи (зміна повного та скороченого найменування, зміна видів діяльності) проведено 06.03.2019р. (Т.1, а.с.53).

Згідно з витягом з Реєстру платників податку на додану вартість № 065 позивач ТзОВ «Еверленд» зареєстрований платником податку на додану вартість /ПДВ/ з 01.01.2019р. за № 60 (Т.1, а.с.56).

Відповідно до протоколу засідання комісії ГУ ДФС у Рівненській обл., що приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, № 19 від 12.02.2019р., нею прийнято рішення щодо внесення до Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» позивача (ТзОВ «Пластик Індастрі»); ознака включення - наявна інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником (Т.1, а.а.с.86-87).

Підставою для такого рішення комісії слугувала інформація, викладена в листі ГУ ДФС у Рівненській обл. № 199/17-00-21-07 від 12.02.2019р., згідно з якою працівниками оперативного управління під час відпрацювання дотримання податкового та митного законодавства суб`єктами господарювання Рівненської обл. в межах операції «Рубіж» виявлено податкову інформацію, яка свідчить про наявність ознак ризикових операцій ТзОВ «Пластик Індастрі» з ТзОВ «Ліра» та ТзОВ «Курус Плюс», а також операцій щодо імпорту з Республіки Польща еко-плит «Standart» та експорту вугілля деревного до Швеції (Т.1, а.с.89).

Не погоджуючись з вказаним рішенням комісії, позивач листом № 4 від 27.02.2019р. скерував відповідачу клопотання про виключення його з переліку ризикових суб`єктів господарювання (Т.1, а.с.З8-40).

Відповідно до листа ГУ ДФС у Рівненській обл. № 3839/10/17-00-07-01-12 від 27.03.2019р. станом на звітну дату інформація від оперативного управління, яка б свідчила про те, що ТзОВ «Пластик Індастрі» перестав відповідати критеріям ризиковості, визначеним у п.1.6, на розгляд комісії не надходила (Т.1, а.с.41-42).

Приймаючи рішення по справі, суд першої інстанції виходив з того, що розгляд комісією контролюючого органу питання про внесення платників податку до переліку ризикових платників податків з відповідними висновками є підставою для внесення, зокрема до АІС «Податковий блок», інформації щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв, що не порушує прав платника податків, оскільки безпосередньо не породжує певних правових наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і не має обов`язкового характеру. Такі дії є лише результатом проведеного аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації і відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу.

Водночас, нормами ПК України врегульовано питання інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу.

Внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень щодо збирання та формування податкової інформації. Остання сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків, не змінює та не припиняє його прав, не породжує для нього обов`язкових зобов`язань. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

За таких обставин, протокольне рішення комісії ГУ ДФС у Рівненській обл., що приймає рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, № 19 від 12.02.2019р. не є рішенням (актом) суб`єкта владних повноважень у розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України.

Доводи позивача щодо відсутності будь-яких допустимих та належних доказів на підтвердження наявності у контрагентів позивача певних, конкретних ознак ризиковості, судом до уваги не беруться, оскільки реальність здійснення господарських операцій товариства з його контрагентами та ступінь їх ризиковості підлягають з`ясуванню під час оскарження дій та рішень контролюючого органу у разі відмови в реєстрації податкових накладних.

Після надання відповідачу додаткових документів податкову накладну № 1 від 30.01.2019р., складену за наслідками господарської операції позивача з Рівненським обласним виробничим комунальним підприємством водопровідно-каналізаційного господарства «Рівнеоблводоканал» було зареєстровано контролюючим органом в ЄРПН. Також безпідставними є доводи позивача про те, що Критерії ризиковості платників податків затверджено без дотримання регуляторних процедур, оскільки позивач не оспорює порядок їх прийняття/затвердження; вказане питання знаходиться поза межами предмету доказування у даній справі.

Між тим, наведені висновки суду першої інстанції колегія суддів вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам справи і нормам чинного законодавства, з наступних причин.

Відповідно до п.п.201.1, 201.16 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 6, 10 розділу «Автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків» Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 117 від 21.02.2018р., у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

За приписами частин першої - сьомої Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, затв. наказом ДФС № 144 від 21.03.2018р. (втратив чинність згідно наказу ДФС України № 522 від 03.08.2018р.), усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п.1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою КМ України № 117 від 21.02.2018р. «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення /виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості.

У разі відповідності платника податків показникам, що визначені пп.1.1-1.5 Критеріїв, таких платників податків включають до переліку ризикових платників податків відповідальні особи, яких включено до складу Комісії, протягом робочого дня на підставі даних Облікової картки (додаток 1) та згідно з Алгоритмом дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні Облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 2).

Пунктом 1.6 листа ДФС України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018р. «Критерії ризиковості платника податку» визначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме, зокрема, наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Виходячи з приписів цих Порядків, платники податків можуть бути віднесені до переліку ризикових платників податків на підставі протокольно прийнятих рішень комісій головних управлінь ДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, при цьому, включення платника податків до переліку ризикових платників податків тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань.

За таких обставин не можуть прийматися до уваги доводи відповідача про те, що для платника податків не наступають негативні наслідки та не порушуються його права у зв`язку із включенням його до переліку ризикових платників податків та подальшим зупиненням реєстрації податкових накладних.

Оскаржуване рішення Комісії ГУ ДФС Рівненській обл., оформлене протоколом № 19 від 12.02.2019р., в частині внесення до переліку ризикових платників податків ТзОВ «Еверленд» впливає на конкретні права на інтереси позивача.

Підтвердженням наведеного є представлена позивачем квитанція № від 12.02.2019р. (Т.1, а.с.69), якою була зупинена виписана позивачем податкова накладна № 1 від 30.01.2019р. (Т.1, а.с.68), з підстав: відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України ПН/РК № 1 від 30.01.2019р. в ЄРПН зупинена. ПН/РК відповідає пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.

В подальшому зазначена податкова накладна була зареєстрована за рішенням комісії регіонального рівня ГУ ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, № 1084483/42662950 від 22.02.2019р. (Т.1, а.с.70).

Водночас, спірне рішення прийняте відповідачем за відсутності правових підстав та передчасно.

Платник податків може бути визнаний таким, що відповідає критеріям ризиковості та внесений до переліку ризикових платників, у разі наявності достатньої обґрунтованої інформації, яка свідчить про здійснення ризикових операції, тобто, про наявність ризиків порушення податкового законодавства.

Підставою для спірного рішення комісії слугувала інформація, викладена в листі ГУ ДФС у Рівненській обл. № 199/17-00-21-07 від 12.02.2019р., згідно з якою працівниками оперативного управління під час відпрацювання дотримання податкового та митного законодавства суб`єктами господарювання Рівненської обл. в межах операції «Рубіж» виявлено податкову інформацію, яка свідчить про наявність ознак ризикових операцій ТзОВ «Пластик Індастрі» з ТзОВ «Ліра» та ТзОВ «Курус Плюс», а також операцій щодо імпорту з Республіки Польща еко-плит «Standart» та експорту вугілля деревного до Швеції (Т.1, а.с.89).

Тобто, відповідач отримав оперативну інформацію щодо діяльності позивача та його контрагентів, однак доказів перевірки вказаної інформації відповідачем не надано.

Предметом доказування у цій справі є правомірність включення позивача до Переліку ризикових платників. При цьому поняття ризику порушення норм податкового законодавства розкривається у п.2 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 117 від 21.02.2018р.

Зазначений Порядок визначає наступні терміни:

моніторинг - сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства;

критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а»/«б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а»/«б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Таким чином, під час судового розгляду підлягав дослідженню факт наявності чи відсутності порушення позивачем вищевказаних норм за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, який у свою чергу підтверджував чи спростовував правомірність включення позивача до журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою «Наявна податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій».

Матеріалами справи підтверджується факт наявності у позивача трудових ресурсів та матеріальних ресурсів, використання придбаного обладнання у господарській діяльності.

Так, згідно звіту 1-ДФ за І квартал 2019 року у позивача працювало 11 осіб (Т.2, а.с.31), а на 12.02.2019р. - 4 особи (Т.2, а.с.44),

Станом на 12.02.2018р. позивач подав відповідачу чотири повідомлення про прийняття на роботу працівників (Т.2, а.с.25-28).

01.02.2019р. позивач уклав з ПАТ «Західенергомонтажвентиляція» договір оренди нежитлового приміщення, на підставі якого позивач використовує складські та виробничі приміщення за адресою: Хмельницька обл., м.Нетішин, вул.Промислова, буд.4/7 (Т.1, а.с.135).

В частині тверджень відповідача щодо придбання обладнання невідомого походження позивачем зареєстровані в ЄРПН наступні податкові накладні:

№ 93 від 23.01.2019р. (Т.1, а.с.155) та № 99 від 25.01.2019р. (Т.1, а.с.159), відповідно до яких ТзОВ «Ліра» поставило на адресу позивача: заточний верстат SHARK 100, полотно для стрічкових пил 5110*80*1,1*22 у кількості 5 шт., круг заточний 200*8*32 у кількості 3 шт.,

№ 2 від 08.01.2019р. (Т.1, а.с.167) за господарською операцією, відповідно до якої ТзОВ «Курус Плюс» поставило на адресу позивача верстат стрічкопильний горизонтальний «Serra Montana», б/в, деревообробний, рік випуску 2011, модель ME-90-7B-S-21-3N-EH, серійний номер W09M07030BESD1142/0213662, потужність 40 кВт.

Щодо джерел походження експортованої продукції (деревного вугілля в поліетиленових мішках) позивачем підтверджені факти придбання:

у ФОП ОСОБА_2 товарів на підставі договору купівлі-продажу № 29/01/2019-1 від 29.01.2019р., видаткових накладних № 28 від 08.02.2019р., № 29 від 18.02.2019р., а також здійснення оплати згідно платіжних доручень № 47 від 30.01.2019р., №№ 70, 71 від 11.02.2019р. (Т.1, а.с.178-185);

у ФОП ОСОБА_3 товарів на підставі договору купівлі-продажу № 30/01/2019-1 від 30.01.2019р., видаткової накладної № 33 від 05.02.2019р., а також здійснення оплати згідно платіжних доручень № 48 від 30.01.2019р., № 92 від 20.02.2019р. (Т.1, а.с.185-192);

у ФОП ОСОБА_4 товарів на підставі договору купівлі-продажу № 08/02/2019_1 від 08.02.2019р., видаткових накладних №№ 3, 4 від 15.02.2019р., №№ 5, 6 від 16.02.2019р. № 7 від 18.02.2019р, № 10 від 19.02.2019р., а також здійснення оплати згідно платіжних доручень № 72 від 11.02.2019р., №№ 74, 75 від 13.02.2019р., № 1 від 18.02.2019р., №№ 2, 3 від 19.02.2019р., № 93 від 20.02.2019р. (Т.1, а.с.192-204).

Отже, інформація № 199/17-00-21-07 від 12.02.2019р. не узгоджується з представленими позивачем первинними документами та викликає обґрунтовані сумніви в її об`єктивності.

Також позивач здійснив усі можливі дії щодо його виключення з Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок».

Так, 27.02.2019р. позивач звернувся із листом-клопотанням № 4 про його виключення з переліку ризикових суб`єктів господарювання, яким були надані пояснення стосовно господарської діяльності позивача (Т.1, а.с.23-25).

У відповідь 27.03.2019р. до позивача надійшов лист відповідача № 3839/10/17-00-07-01-12 «Про надання інформації», згідно якого станом на звітну дату інформації від оперативного управління, яка б свідчила про те, що позивач перестав відповідати критеріям ризиковості, визначених у п.1.6, на розгляд Комісії не надходила (Т.1, а.с.26-27).

Відповідно до Критеріїв ризиковості платника податку у разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управліньДФС в областях, м.Києві та Офісу великих платників податківДФС.

Виходячи з наведеного, після надання пояснень та копій документів відповідач не перевірив останніх та не розглянув можливість виключення позивача з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Частиною другою ст.6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011р. (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: « 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Colder v. the United Kingdom), пп.2836. Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia». заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-П)».

Обираючи правильний спосіб захисту порушених прав позивача колегія суддів виходить з того, що у разі визнання судом неправомірними дій чи бездіяльності відповідача суд може зобов`язати його вчинити чи утриматися від вчинення певних дій у спосіб, визначений чинним законодавством, яким може бути захищено/відновлено порушене право.

Резолютивна частина рішення не повинна містити приписів, що прогнозують можливі порушення з боку відповідача та зобов`язання його до вчинення чи утримання від вчинення дій на майбутнє.

Суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

При цьому, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Оцінюючи в сукупності наведені обставини, колегія суддів приходить до переконливого висновку про те, що заявлений позов підлягає до часткового задоволення, при цьому належить визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом № 19 від 12.02.2018р. в частині внесення ТзОВ «Еверленд» до Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником»; зобов`язати комісію ГУ ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, виключити ТзОВ «Еверленд» з Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником»; решта позовних вимог задоволенню не підлягає.

При цьому у порядку ч.ч.1, 3 ст.139 КАС України підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені судові витрати за подання до суду позовної заяви, заяви про витребування доказів та апеляційної скарги в загальному розмірі 10181 грн. 30 коп. сплаченого судового збору (пропорційно до розміру задоволених позовних вимог).

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи (незастосування закону, який підлягав застосуванню), через що рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про часткове задоволення заявленого позову, з вищевикладених мотивів.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.2 ч.1 ст.315, п.п.1, 4 ч.1 ст.317, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверленд» задовольнити частково.

Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 09.07.2019р. в адміністративній справі № 460/860/19 скасувати та прийняти нову постанову, якою заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Еверленд» позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, оформлене протоколом № 19 від 12.02.2018р. в частині внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверленд» до Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником».

Зобов`язати комісію Головного управління ДФС у Рівненській обл., яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Еверленд» з Журналу ризикових платників АІС «Податковий блок» за ознакою включення «Наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником».

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверленд» (місцезнаходження: 33024, Рівненська обл., м.Рівне, вул.Старицького, буд.21А, офіс.14; ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Рівненській обл. (юридична адреса: 33023, м.Рівне, вул.Відінська, 12; ) судові витрати за подання до суду позовної заяви, заяви про витребування доказів та апеляційної скарги в загальному розмірі 10181 (десять тисяч сто вісімдесят один) грн. 30 коп. сплаченого судового збору (пропорційно до розміру задоволених позовних вимог).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді В. З. Улицький
С. М. Кузьмич
Дата складення повного судового рішення: 30.10.2019р.