Справа № 1.380.2019.005649
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.005649
УХВАЛА

про повернення заяви

31 жовтня 2019 року
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак Уляна Володимирівна, перевіривши матеріали заяви Головного управління ДПС у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Енергія-Новояворівськ щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, -

в с т а н о в и л а :

Головне управління ДПС у Львівській області звернулося до суду із заявою, в якій просить підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю Енергія-Новояворівськ.

Ухвалою судді від 31 жовтня 2019 року заяву залишено без руху, а особі, що звернулась, надано строк до 15:00 год. 31.10.2019 року для усунення недоліків заяви шляхом долучення оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1921,00 грн.

На виконання вимог ухвали без руху, від позивача через канцелярію суду 31.10.2019 року о 14:45 год., надійшло клопотання про усунення недоліків у заяві щодо підтвердження обґрунтування адміністративного арешту майна платників податків вх. №40033, в якому повідомляє, що судовий збір за подання заяви щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна не сплачується, оскільки стаття 4 Закону України Про судовий збір встановлює вичерпний перелік документів за подання яких необхідно сплатити судовий збір. Вказане подання Закон не відносить до об`єктів за які справляється судовий збір. Зазначає, що наведена позиція підтверджується постановою Верховного Суду від 11.12.2018 року у справі № 826/4533/17 (адміністративне провадження №К/9901/38123/18). Окрім того зазначає, що ГУ ДПС у Львівській області скеровано листа від 15.10.2019 №869/8/13-01-08-07-02 «Про збільшення суми коштів для сплати судового збору» в ДПС України. Відповідно станом на 31.10.2019 у ГУ ДПС у Львівській області відсутні кошти для сплати судового збору, проте заплановано надходження коштів в листопаді 2019 року, що підтверджується листом Головного управління Державної казначейської служби України у Львівській області від 29.10.2019 №06067/04-20 та витягом зі змін помісячного розпису асигнувань загального фонду державного бюджету на 2019 року. Відтак, просить суд відкрити провадження у справі або відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення та відкрити провадження у справі.

Вирішуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя керується наступним.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями).

Відповідно до ст.8 вказаного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3)предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічно, в силу ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказані норми дають підстави для висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому, єдиною підставою для зменшення розміру належних для оплати судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Органи доходів і зборів є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 23.01.2015 року №2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 року №3674-VI Про судовий збір зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зокрема, звільнення (відстрочення) від сплати судового збору відповідних органів не узгоджується з п.1 ч.1 ст.129 Конституції України, яким передбачено, що однією з основних засад судочинства в Україні є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тому, надання пільг (у даному випадку, відстрочення сплати судового збору) відповідним органам як сторонам в окремих категоріях справ може розцінюватися як надання їм певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу, зокрема, юридичними та фізичними особами, які, безперечно, зобов`язані сплачувати відповідний збір.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22.02.2018 року у справі №552/6814/17 (К/9901/23570/18).

З огляду на викладене, суддя доходить висновку, що оскільки Головне управління ДПС у Львівській області є бюджетною установою і діє як суб`єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення сплати судового збору у справі.

Щодо того, що судовий збір за подання заяви щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна не сплачується, суд зазначає наступне.

Стаття 3 Закону України Про судовий збір визначає об`єкти справляння судового збору.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 3 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Процесуальним законодавством (Кодексом адміністративного судочинства України) передбачено звернення органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Частиною другою статті 3 Закону України Про судовий збір визначено вичерпний перелік заяв, які не є об`єктами справляння судового збору. Серед таких заяв відсутня, зокрема, передбачена процесуальним законодавством (Кодексом адміністративного судочинства України) заява органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відтак, така заява є об`єктом справляння судового збору відповідно до Закону України Про судовий збір.

Відповідно до ч. 3 ст. 283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

За таких обставин, заяву про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків слід повернути заявнику з усіма доданими до неї матеріалами, копія заяви залишається в суді.

Водночас, слід роз`яснити заявнику, що повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 283, 256, 295, 297, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суддя,

у х в а л и в :

1.У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі відмовити.

2.Заяву Головного управління ДПС у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Енергія-Новояворівськ щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків повернути Головному управлінню ДПС у Львівській області.

3.Копію ухвали надіслати особі, яка подала заяву, разом із заявою та доданими до неї документами.

4.Роз`яснити, що повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її складення.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна