Справа № 420/5082/19
Суддя: Вовченко О. А.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5082/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Вовченко O.A.,

секретар судового засідання Іщенко С.О.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 .,

представника позивачів - Новицької Н.В. (згідно ордеру),

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 28 серпня 2019 року звернулися до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019 року «Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року №01-07/278».

Ухвалою суду від 02 вересня 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В обґрунтування позовних вимог в адміністративному позові з посиланням на: ст. 19 Конституції України, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №103 від 05.07.2011 року, ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», зазначено, що 31.08.2018 року Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано замовнику - ОСОБА_1 будівельний паспорт №01-07/278 на індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 земельна ділянка №б .7 (кадастровий номер :18:018:0141). На підставі даного будівельного паспорта за заявою ОСОБА_1 у жовтні 2018 року за №ОД 07 Управлінням ДАБК Одеської міської ради було зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, згідно якого на підставі будівельного паспорта №01- 07/278, який виданий Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 31.08.2018 року розпочато будівництво індивідуального житлового будинку. 26.07.2019 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю ОМР за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт перевірки №001351, де встановлено, що земельна ділянка належала ОСОБА_1 на підставі договору про відступлення прав за іпотечним договором, проте, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, зазначена земельна ділянка на підставі договору дарування з 04.07.2019 року, належить ОСОБА_2 . На підставі акту перевірки №001351 від 26.07.2019 року, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю були складені протокол про адміністративне правопорушення від 26.07.2019 року, постанова в справі про адміністративне правопорушення №613/19 від 09.08.2019 року та припис від 26.07.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Оскільки ОСОБА_1 не було повідомлено про зміну замовника будівництва на ОСОБА_2 та не подано повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ОД 07, відповідно до квитанції №4879512 від 17.08.2019 року сплачені штрафні санкції у розмірі 3400 грн. відповідно до постанови №613/19 від 09.08.2019 року. 31.07.2019 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області було прийнято рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року №01-07/278, оскільки будівельний паспорт прийнято з порушенням п.3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». 31.08.2018 року Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано ОСОБА_3 Є. будівельний паспорт №01-07/278 на індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 земельна ділянка №б .7 (кадастровий номер :18:018:0141). Отримання будівельного паспорта свідчить про те, що замовником будівництва виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для забудови відповідно до діючого законодавства. 31.07.2019 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області було прийнято рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки, оскільки будівельний паспорт прийнято з порушенням п.3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». У пункті 3 Пам`ятки замовнику для забудови земельної ділянки вказаного будівельного паспорта, зокрема, зазначено, що мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується до меж земельної ділянки: - тильної та бокових - згідно з п.3.25 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менш 1,0 м. З огляду схеми забудови даної земельної ділянки, що входить до складу будівельного паспорта чітко вбачається, що будівлю розміщено на відстані не менше 1,0 м. від суміжної земельної ділянки, що повністю відповідає п.3.25* ДБН 360- 92**. У Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області були відсутні правові підстави для скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки №01-07/278 від 31.08.2018 року. Без жодних обґрунтувань стосовно того, що саме слугувало для висновків про порушення норм п.3.25* ДБН 360-92** при прийнятті будівельного паспорта забудови земельної ділянки №01-07/278 від 31.08.2018 року, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області одразу було прийнято рішення про його скасування, чим позбавило можливість проводити будівництво. Також, скасування будівельного паспорта не передбачено нормами діючого законодавства, зокрема, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» і такими повноваженнями Державна архітектурно-будівельна інспекція України не наділена.

16 вересня 2019 року до суду від представника відповідача, надійшов відзив на позовну заяву, де представник відповідача з посиланням на ст. 19 Конституції України, Закон України «Про архітектурну діяльність», Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року № 698, зазначив, що Департамент заперечує проти задоволення адміністративного позову, вважав позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. 18.07.2019 року на адресу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області надійшов лист Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому повідомлялося про проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_3 . Управлінням оглядово встановлено, що протипожежна відстань між об`єктами будівництва та будівлями, розташованими поряд, менше мінімально допустимої. В листі Управління просило здійснити перевірку дотримання вимог містобудівної діяльності Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради стосовно видачі будівельного паспорту забудов земельної ділянки, кадастровий номер :18:018:0141 за №01-07/278 від 31.08.2018 року, з намірами забудови «Індивідуальний житловий будинок». За результатами позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Кондратюк О.С. встановлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року за №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , замовник - ОСОБА_1 . Під час проведення позапланової перевірки виявлено, що на схемі забудови земельної ділянки зазначеного будівельного паспорта, проектуємий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 розміщено з порушенням протипожежного розриву до сусіднього проектуємого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_4 , чим порушено п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , видано з порушенням п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». За фактом виявленого порушення складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення від 31.07.2019 року. Враховуючи зазначене правопорушення, головним інспектором 31.07.2019 року було прийнято рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2019 року № 01-07/278. Пунктом 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №698, передбачено, що якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Головний інспектор листом від 31.07.2019 року за вих. №1015-05/1-6357 направив на адресу Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради документи, складені за результатами позапланової перевірки 31.07.2019 року: акт, протокол та рішення про скасування дії будівельного паспорта. До повноважень головних інспекторів будівельного нагляду, в межах здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, входить проведення перевірок дотримання уповноваженими органами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, і, у разі виявлення порушень об`єктами нагляду, скасовувати чи зупиняти дії прийнятих ними рішень. Посилання позивачів на Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, як на підставу відсутності у Департаменту повноважень на скасування дії будівельного паспорта є безпідставними, оскільки вказаний Порядок не регулює питання здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду та повноваження органів, які його здійснюють, щодо прийняття рішень у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду. Під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Департаментом виявлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради, при видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року №01-07/278 допущено порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, а саме: порушено п. 3.25* та Додатку 3.1 (обов`язковий) до ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Відповідно до п. 3.25* та Додатку 3.1. (Протипожежні вимоги - обов`язковий) до ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1. який є обов`язковим до виконання). Цим додатком в залежності від ступеня вогнестійкості об`єкта будівництва передбачено відповідні розриви між ними, але в жодному разі не менше 6-ти м,. а не 1 м., виходячи з документів наданих Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради. Акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні КАС України. Дії службової особи щодо включення до акта певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді. Заперечення, зауваження до акта перевірки (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта. Це свідчить про те, що дії, пов`язані з включенням до акта висновків, є обов`язковими, тоді як самі висновки такими не є. Отже рішення від 31.07.2019 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 №01-07/278 скасовано правомірно, з дотриманням вимог чинного законодавства, Департамент діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивачів в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов посилаючись на обґрунтування зазначені в позовній заяві.

Представник відповідача в судові засідання не з`являвся, повідомлявся завчасно про день час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011року №3038-VI (далі Закон №3038).

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції чинній на дату видачі паспорта, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі (ч.1). Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника (ч.2). Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч.3). Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч.4).

Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок. Розроблений Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затверджений Наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 № 66; зареєстрований у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640) (далі Порядок № 103).

Згідно п.1.2 Порядку № 103, будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Отже будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво.

31.08.2018 року, Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради на замовлення ОСОБА_1 , видано будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 діл. № б .7 (кадастровий номер :18:018:0141) (а.с. 17-18).

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

В жовтні 2018 року за № ОД 07 замовнику ОСОБА_1 , Управлінням ДАБК Одеської міської ради зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а саме будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_5 , земельна ділянка б.7 :18:018:0141), нове будівництво, (а.с. 60-61).

Згідно договору дарування ННЕ 591921, ННЕ 591922 від 04.07.2019 року власником земельної ділянки з кадастровим номером :18:018:0141 площею 0,024 га з цільовим призначенням - для індивідуального садівництва за адресою: АДРЕСА_1 став ОСОБА_2 , що підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 84).

В період з 15.07.2019 року по 26.07.2019 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради перевірено дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво індивідуального житлового будинку: АДРЕСА_3 ». За наслідками перевірки 26.07.2019 року складено акт № 001351, де в розділі VІІІ зазначено про встановлення порушення, а саме, що замовником будівництва ОСОБА_1 не було повідомлено Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про зміну замовника будівництва за даною адресою, не подано повідомлення про зміну даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстровано Управлінням ДАБК ОМР у жовтні місяці 2018 року за № ОД 07 та не було зупинено проведення будівельних робіт без подання такого повідомлення, що є порушенням ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (а.с. 62-71).

На підставі акту перевірки №001351 від 26.07.2019 року, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 26.07.2019 року складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 72-74) та 09.08.2019 року прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 №613/19 про визнання ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення за ч.14 ст. 96 КУпАП та застосовано штраф у розмірі 3400 грн. (а.с.75-77). Згідно квитанції 4879512 від 17.08.2019 року ОСОБА_1 сплачено штраф 3400 грн. (а.с. 78).

Також ОСОБА_1 , внесено припис від 26.07.2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт з 26.07.2019 року та про усунення порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил термін до 02.08.2019 року (а.с. 80-82).

Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначені статтею 41-1 Закону №3038, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року № 408) (далі - Положення № 294), та Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 (далі - Порядок №698).

Відповідно ст. 41-1 Закону №3038, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності (ч.1). Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2).

Приписами Положення № 294 визначено, що завданням Державної архітектурно-будівельної інспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності (абзацу 4 п. 3). Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду (абз. 5 пп. 2 п. 4).

Відповідно до п. 2 Порядку №698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Згідно з п. 14 Порядку №698 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Відповідно до п.п. 3 п. 15 Порядку №698 підставами для проведення позапланової перевірки є: обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

На підставі п.23 Порядку №698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно п. 29 Порядку №698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

В п. 32 Порядку №698, зазначено, що якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

З досліджених в судовому засіданні письмових доказів судом встановлено, що 18 липня 2019 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області з листом № 01-10/335ЗГ щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудування діяльності Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради, стосовно видачі будівельного паспорту забудов земельної ділянки кадастровий номер: :18:018:0141 за № 01-07/278 від 31.08.2018 року (а.с.129-130).

31.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Кондратюк О.С., проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради.

За результатами перевірки встановлено: Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради за підписом в.о. начальника Управління ОСОБА_4 .О., надано будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018 № 01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , замовник - ОСОБА_1 . Під час проведення позапланової перевірки виявлено, що на схемі забудови земельної ділянки вищезазначеного будівельного паспорту, проектуємий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 розміщено з порушенням протипожежного розриву до сусіднього проектуємого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_4 , чим порушено п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Отже під час перевірки встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018 № 0ё-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , видано з порушенням п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (а.с. 131).

31.07.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Кондратюк О.С. прийнято рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/278 прийнятого управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради (а.с. 134).

16 серпня 2019 року супровідним листом № 1015-01/11-6957 копія рішення від 31.07.2019 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/278 направлена ОСОБА_1 (а.с. 15).

Позивачами рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/278 оскаржено до суду.

Надаючи правову оцінку рішенню Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/278, встановленим обставинам доводам позивачів та відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1). Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватись з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до «Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой застройки» та СНІП II-4-79 «Естественное и искусственное освещение» як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках. Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

В Додатку 3.1 п. 3.25* ДБН 360-92** «Протипожежні вимоги», зазначено, що протипожежні відстані між житловими, громадськими і допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею 1 (числівник), а між виробничими будинками промислових підприємств, будинками і спорудами сільськогосподарських підприємств - відповідно до вимог чинних норм. Протипожежні відстані від житлових, громадських, адміністративно-побутових будівель до виробничих будинків промислових підприємств, сільськогосподарських будівель і споруд треба приймати за таблицею 1 (знаменник). Протипожежні розриви від житлових і громадських будинків до: трамвайних, тролейбусних, автобусних парків, депо метрополітену приймати не менше 50 м; складів з твердими горючими речовинами і матеріалами, а також легкозаймистими і горючими рідинами приймати залежно від ємкості складів відповідно до чинних норм.

В таблиці 1 Додатку 3.1 п. 3.25* ДБН 360-92** визначено: ступінь вогнестійкості будинку від 1 до 5 та відстані в «м», при ступені вогнестійкості будинків від 6 до 18.

Також в таблиці 1 зазначені Примітки: Класифікацію будинків за ступенем вогнестійкості, категорії виробництва щодо пожежної безпеки треба приймати відповідно до чинних нормативів (Примітка 1). Відстані між будинками і спорудами приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявності конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м, виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 %, за винятком будинків IIIа, IIIб, IV, IVа, і V ступенів вогнестійкості (Примітка 3). У районах сейсмічністю 9 балів відстані між житловими будинками, а також між житловими і громадськими будинками IVа, V ступенів вогнестійкості, треба збільшувати на 20 % (Примітка 4). Для двоповерхових будинків каркасної і щитової конструкції V ступеня вогнестійкості, а також будинків, критих спалимими матеріалами, протипожежні відстані треба збільшувати на 20 % (Примітка 5). Відстані між будинками I і II ступенів вогнестійкості допускається передбачати менше 6 м за умови, якщо стіна вищого будинку, розміщеного навпроти іншого будинку, є протипожежною (Примітка 6). Мінімальні протипожежні розриви між житловими будинками і господарськими будівлями у межах однієї присадибної ділянки не нормуються (Примітка 7).

Системний аналіз наведених положень п. 3.25* ДБН 360-92** та таблиці 1 з приміткам Додатку 3.1 дає підстави для висновку, що при видачі будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку враховуються протипожежні розриви від 6 до 18 метрів та допускається менше 6 м між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до протипожежних вимог з урахуванням ступеню вогнестійкості будинків; матеріалів з яких повинні будуватися будинки; висота будівель та інші критерії визначені зазначеним ДБН.

Дослідивши будівельний паспорт на індивідуальний житловий будинок за реєстраційним № 01-07/278 від 31.08.2018 року (а.с. 17-18) та пам`ятку до забудови земельної ділянки в АДРЕСА_1 діл. №б .7 (а.с. 18 зворот-19) та схеми (а.с 19 зворот - 20) вбачається, що в пам`ятці:

- в п.3 «мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується до межі земельної ділянки» зазначено: - фронтальна - згідно з п.3.32 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менше 3-х метрів з боку проходу (проїзду) загального користування; - титульної та бокових - згідно з 3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менше 1,0 м.;

- в п.4 «мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується до існуючих будинків та споруд», зазначено що: з метою забезпечення протипожежних заходів огороджувальні та несучі конструкції індивідуального житлового будинку, що проектується, передбачити з негорючих матеріалів для отримання необхідної межі вогнестійкості, у т.ч, шляхом застосування брандмауерної стіни. При розробці проектної документації (будівництві) особливу увагу приділити заходам щодо, обмеження поширення пожежі в будівлі. А саме: застосування конструктивних та об`ємно-планувальних рішень, спрямованих на створення перешкод, поширенню небезпечних чинників пожеж приміщень, а також між приміщеннями та поверхами: зменшення* пожежної небезпеки будівельних матеріалів (у т.ч. й облицювань) конструкцій, елементів систем електропроводки, що застосовуються в приміщеннях; зменшенням вибухопожежної та пожежної небезпеки технологічного процесу, використанням засобів, що перешкоджають розливанню та розтіканню горючих рідин; застосуванням систем протипожежного захисту (автоматичних систем пожежогасіння, систем протидимного захисту), а також інших інженерно - технічних рішень. Під час проектування (будівництва) також слід приділити увагу заходам щодо обмеження поширення пожежі між об`єктом що проектується та існуючими об`єктами на суміжних земельних ділянках. А саме: додержанням протипожежних відстаней між існуючими об`єктами на суміжних земельних ділянках та об`єктами, що проектуються; зниженням пожежної небезпечності будівельних матеріалів, які використовуються в зовнішніх огороджувальних конструкціях, у т. ч. облицювання, оздоблення, опорядження фасадів будівель, а також у покриттях: застосуванням конструктивних рішень, спрямованих на створення перешкоди поширення пожежі між будівлями (влаштування протипожежних стін, обмеження площі віконних та інших прорізів У зовнішніх стінах або використання вогнестійкого скління віконних прорізів, протипожежних завіс, тощо). З метою виключення спірних питань з будівництва об`єкту та незалучення управління архітектури та містобудування у судові справи в якості третіх осіб, проектні рішення з будівництва об`єкту рекомендуємо узгодити з усіма суміжними землекористувачами.

З дослідженого в судовому засіданні акту перевірки Департаменту ДАБІ в Одеській області від 31.07.2019 року (а.с. 131) вбачається, що під час позапланової перевірки головному інспектору будівельного нагляду надано будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/278. При цьому інспектором виявлено що на схемі забудови земельної ділянки будівельного паспорта №01-07/278 від 31.08.2018 року за адресою м . Одеса, вул. Композитора Глинки 18-А/7 проектуємий житловий будинок розміщено з порушенням протипожежного розриву до сусіднього проектуємого житлового будинку за адресою АДРЕСА_4 , при цьому не зазначено в чому полягає порушення протипожежного розриву.

Згідно Примітки 6 таблиці 1 Додатку 3.1 п. 3.25* ДБН 360-92** допускається передбачати відстані між будинками від 6 до 18 метрів та менше 6 м з урахуванням ступенів вогнестійкості будинків та за умови якщо стіна вищого будинку, розміщеного навпроти іншого будинку, є протипожежною.

Проте порушення, зазначені в акті позапланової перевірки від 31.07.2019 року, не підтверджені жодними належними, достатніми та допустимими доказами. А висновки здійснені головним інспектором поверхнево без дослідження: чи наявні документи на проектування житлового будинку за адресою АДРЕСА_4 ; без врахування ступенів вогнестійкості проектуємих будинків за адресою АДРЕСА_3 АДРЕСА_4 (в разі наявності); висотність будинків; будівельних матеріалів, які використовуються в зовнішніх огороджувальних конструкціях.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019 року про скасування будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року № 01-07/270, порушує права позивачів та підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Також суд враховує, що у справі Беєлер проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

У рішенні від 09.01.2007 у справі Інтерсплав проти України Суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати справедливий баланс між інтересами особи і суспільства.

Одночасно суд вважає, що при скасуванні дії будівельного паспорту, наданого позивачу, за відсутності належних на те правових підстав, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з ч.1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням положень ст. 139 КАС України, суд дійшов висновку про стягнення з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на користь ОСОБА_1 сплачений згідно квитанції №63-1101R/1 від 27 серпня 2019 року судовий збір в сумі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст.7, 9, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019 року «Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018 року №01-07/278».

Стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на користь ОСОБА_1 сплачений згідно квитанції №63-1101R/1 від 27 серпня 2019 року судовий збір у сумі 768,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Одеський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивачі:

- ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 );

- ОСОБА_2 ( АДРЕСА_8 , паспорт НОМЕР_2 ).

Відповідач - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (вул.Канатна, буд.83, м.Одеса, 65107).

Повний текст рішення виготовлений та підписаний суддею 30.10.2019 року.

Суддя О.А. Вовченко

.