Справа № 640/14942/19
Суддя: Харченко А. М.
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/643/347/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2019 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Харченко А.М.,

за участю секретаря Горборукової М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові адміністративний позов ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

29.07.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьової Лідії Іванівни про зобов`язання вчинити дії.

31.07.2019 року за розпорядженням в.о. Голови Київського районного суду м. Харкова Муратової ОСОБА_3 вищезазначену справу передано до Другого апеляційного адміністративного суду для визначення підсудності.

05.08.2019 року ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду справу за позовом ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 Іванівни про зобов`язання вчинити дії передано за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

02.09.2019 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена справа розподілена у провадження судді Харченко А.М.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 06.09.2019 року провадження у зазначеній справі відкрито, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження.

25.09.2019 року від відповідача судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьової Л.І. до суду надійшов відзив на позов, в якому вона просила закрити провадження в адміністративній справі № 640/14942/19 на підставі п.1 ч.1 ст. 238 КАС України; у разі відсутності підстав для закриття провадження, відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, вважає, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 21 листопада 2018 року у справі № 757/43355/16-ц (провадження № 14-399 цс 18) зазначила, що Закони України не передбачають можливість розгляду у суді позовних вимог про визнання незаконними дій/бездіяльності іншого суду після отримання останнім позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду чи про зобов`язання іншого суду до вчинення процесуальних дій, оскільки такі дії/бездіяльність є пов`язаними з розглядом судової справи навіть після його завершення. Вирішення у суді спору за такими позовними вимогами буде втручанням у здійснення правосуддя іншим судом. Оскарження діянь суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час розгляду інших судових справ, про оскарження їх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ, а також про зобов`язання судів та суддів до вчинення певних процесуальних дій. Вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони відповідно були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені. Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені. Оскарження вчинення (невчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судді). Приписи «заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» (пункт 1 частини другої статті 122 ЦПК України у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року; пункт 1 частини першої статті 186 ЦПК України у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року), «заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 109 КАС України у редакції, чинній на час вирішення питання про відкриття провадження), «позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства» (пункт 1 частини першої статті 170 КАС України у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року) стосуються як позовів, які не можуть розглядатися за правилами відповідно цивільного чи адміністративного судочинства, так і тих позовів, які взагалі не можуть розглядатися судами. Позовні вимоги про визнання незаконними пов`язаних з розглядом судової справи дій/бездіяльності суду (судді чи посадових осіб суду), а також вимоги про зобов`язання суду (судді) до вчинення певних процесуальних дій не можуть розглядатися за правилами будь- якого судочинства.

Верховний Суд у своїй постанові від 31 липня 2019 року у справі № 636/5534/15 зазначив, що оскарження дій суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час розгляду інших судових справ, про оскарження їхніх рішень, ухвалених за наслідками розгляду цих справ, а також про зобов`язання судів та суддів до вчинення певних процесуальних дій. Вчинення (невчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони, відповідно, були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13.06.2007 № 8 судам роз`яснено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза., передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається; суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

У постанові Пленуму ВСУ «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів» від 12.06.2009 N26 судам роз`яснено, що у розумінні положень ч. 1 ст.2, п.п.1, 7, 9 ч. 1 ст. 3, ст.17, ч. 3 ст. 50 Кодексу адміністративного судочинства судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є суб`єктами владних повноважень і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у зв`язку з розглядом судових справ. Скарги на дії, бездіяльність і рішення суддів мають розглядатися відповідно до процесуального законодавства.

Вчинені суддею (судом) процесуальні дії з розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони вчиняються чи ухвалюються.

Вчинені судом (суддею) у відповідній справі процесуальні дії й ухвалені у ній рішення не підлягають окремому судовому оскарженню шляхом ініціювання нового судового процесу.

Відповідно до ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, ініційований позивачем спір у адміністративній справі № 640/14942/19, зміст якого зводиться до незгоди позивача з ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.12.2018 року, постановленої суддею Золотарьовою Л.І. по справі № 640/22595/18, не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства та будь-якого іншого судочинства, оскільки такий позов взагалі не може розглядатися судами.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії є такими, що не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства та провадження у справі підлягає закриттю.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 238 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії закрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Харченко А.М.