Справа № 280/3772/19
Суддя: Прасов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

28 жовтня 2019 року о/об 17 год. 05 хв.Справа № 280/3772/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Прасова О.О. при секретарі Новіковій Д.А., розглянувши у місті Запоріжжі за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЙН-ХОЛЛ" (70500, Запорізька область, м.Оріхів, вул.Вержбицького, буд.22-А; )

до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, проспект Соборний, буд.166; )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЙН-ХОЛЛ" (надалі - позивач, ТОВ "ВАЙН-ХОЛЛ") до Головного управління ДФС у Запорізькій області (надалі - відповідач, ГУ ДФС у Запорізькій області), в якому позивач просить суд: скасувати податкове повідомлення-рішення від 02.04.2019 за №, прийняте ГУ ДФС у Запорізькій області.

У позові зазначено, що спірне податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі Акту перевірки №123/08- 01-14-13/39805346 від 05.03.2019, яким встановлено порушення ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» за наступними контрактами: 1) контракт 14/2015 від 23.09.2015. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 08.02.2018 за №26-500БТ (вх.№529/10 від 13.02.2018); 2) контракт купівлі-продажу №72/2016 від 01.12.2016. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 08.02.2018 за №26-500 (вх.№1529/10 від 13.02.2018); 3) контракт купівлі-продажу №33/2016 від 01.05.2016. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 08.02.2018 за №26-500БТ (вх.№529/10 від 13.02.2018); 4) контракт купівлі-продажу №56/2017 від 12.10.2015. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 09.08.2018 року №26-3165 (вх. №15483/7 від 16.08.2018); 5) контракт купівлі-продажу №37/2016 від 01.05.2016. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 09.07.2018 за №26-2626 (вх.№1831/10 від 16.07.2018); 6) контракт купівлі-продажу №54/2017 від 01.11.2017. Підстава - повідомлення уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 07.09.2018 за №26-3595 (вх.№2313/10 від 12.09.2018). 07.02.2019 набув чинності Закон України «Про валюту і валютні операції». Відповідно до ч.2 ст.15 цього Закону: «Заходи впливу можуть бути застосовані протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення». Застосовані до позивача штрафні (фінансові) санкції (пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД) є заходом впливу в розумінні ч.5 ст.13, п.3 ч.1 ст.14 цього Закону України «Про валюту і валютні операції». Заходи впливу застосовані відповідачем спірним податковим повідомленням-рішенням - 02.04.2019. Інформацію про виявлені порушення відповідач отримував від уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» відповідно: 13.02.2018 за вх.№529/10; 13.02.2018 за вх.№1529/10; 16.07.2018 за вх.№1831/10; 16.08.2018 за вх.№15483/7; 12.09.2018 за вх.№2313/10. Отже, заходи впливу, які передбачені в спірному податковому повідомленні-рішенні, застосовані відповідачем з пропуском законодавчо встановленого шестимісячного строку на їх застосування, що є підставою для скасування такого рішення.

Позивач підтримав позовні вимоги.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що на підставі інформації уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 09.07.2018 за №26-2626, від 09.08.2018 за №26-3165, від 08.02.2018 за №26-500БТ, від 07.09.2018 за №26-3595 про порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків у сфері ЗЕД згідно контрактів №37/2016 від 01.05.2016, №56/2017 від 15.10.2017, №18/2015 від 12.10.2015, №14/2015 від 23.09.2015, №72/2016 від 01.12.2016, №33/2016 від 01.05.2016, №54/2017 від 01.11.2017 відповідно до вимог пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України проведено виїзну документальну позапланову перевірку ТОВ "ВАЙН- XOЛЛ" з питань дотримання вимог валютного законодавства за період з 06.07.2017 по 26.02.2019. На думку позивача у зв`язку з набранням чинності Закону України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018, (надалі за змістом відзиву - Закон), а саме посилаючись на ч.2 ст.15 заходи впливу можуть бути застосовані протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення і це є єдиним аргументом, шо повинно звільнити позивача від відповідальності. По - перше, якщо станом на 07.02.2019 у суб`єктів господарювання в сфері ЗЕД можуть залишатися незавершені операції, що підпадають під валютний контроль. Нові строки розрахунку 365 днів поширюються на незавершені операції у сфері ЗЕД, за якими до 07.02.2019 не встановлено порушення 180-денного строку розрахунків, далі такі операції контролюються на дотримання нового строку з урахуванням строку що минув до 7 лютого (п.2.3 «Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів», затвердженої Постановою НБУ від 02.01.2019 за №7), але при застосуванні фінансових санкцій за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД з 07.02.2019 необхідно керуватися Законом України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018. Всі операції позивача були завершені до набрання чинності нового Закону тому розглядати порушення необхідно в рамках Закон України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", який діяв на час виникнення порушення. По - друге, якщо уважно читати ст.14 Закон України «Про валюту і валютні операції» за порушення вимог валютного законодавства (крім порушення строків за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлюється згідно із статтею 13 цього Закону) можуть бути застосовані 1) до банків - заходи впливу згідно із Законом України "Про банки і банківську діяльність"; 2) до уповноважених установ (крім банків) - такі заходи впливу та інші. В нашому випадку порушені саме строки розрахунків про що у податковому повідомленні-рішенні вказано: п.5 ст.13 Закону, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару). Щодо висновків позивача про «пропуск законодавчо встановленого шестимісячного строку» законодавець в ст.15 порядок застосування заходів впливу за порушення вимог валютного законодавства Закону, мав на увазі штрафні санкції про що свідчить пояснювальна записка до проекту постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку застосування контролюючими органами заходів впливу (штрафних санкцій) до юридичних осіб (крім уповноважених установ) за порушення вимог валютного законодавства". Таким чином, плутаючи поняття чи роблячи хибні висновки позивач намагається не довести відсутність порушення, а уникнути відповідальності.

Відповідач проти позову заперечував.

Ухвалою судді від 02.09.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 30.09.2019 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 30.09.2019 відкладено розгляд справи на 28.10.2019.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

У період з 20.02.2019 по 26.02.2019 ГУ ДФС у Запорізькій області проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "ВАЙН-ХОЛЛ" з питання дотримання вимог валютного законодавства згідно інформації уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» від 08.02.2018 за №26-500БТ, 09.07.2018 за №26-2626, від 09.08.2018 за №26-3165, від 07.09.2018 за №26-3595, про порушення законодавчо встановлених термінів розрахунків у сфері ЗЕД згідно контрактів №33/2016 від 01.05.2016, №18/2015 від 12.10.2015, №14/2015 від 23.09.2015, №72/2016 від 01.12.2016, №37/2016 від 01.05.2016, №56/2017 від 15.10.2015, №54/2017 від 01.11.2017 за період з 06.07.2017 року по 26.02.2019, за результатами якої складено Акт №123/08-01-14-13/39805346 від 05.03.2019 (надалі - Акт перевірки №123/08-01-14-13/39805346 від 05.03.2019).

У висновку Акту перевірки №123/08-01-14-13/39805346 від 05.03.2019 зазначено: «Перевіркою ТОВ "ВАЙН-ХОЛЛ" встановлені порушення: ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.94р. №185/94-ВР із змінами та доповненнями, Закон України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» згідно зовнішньоекономічних договорах: - за період з 06.07.2017 року по 26.02.2019 року на ТОВ «ВАЙН-ХОЛЛ» рахувалась дебіторська заборгованість в сумі 275,63 євро, з порушенням граничного терміну (27.01.2018 року) у кількості 1 календарний день в сумі 275,63 євро; - за період з 06.07.2017 року по 26.02.2019 року на ТОВ «ВАЙН-ХОЛЛ» рахувалась дебіторська заборгованість в сумі 942,60 євро, з порушенням граничного терміну (29.01.2018 року) у кількості 80 календарних днів в сумі 942,60 євро; - за період з 06.07.2017 року по 26.02.2019 року на ТОВ «ВАЙН-ХОЛЛ» рахувалась дебіторська заборгованість в сумі 2303,50 євро, з порушенням граничного терміну (02.01.2018 року) у кількості 62 календарних днів в сумі 2 303,50 євро; - за період з 06.07.2017 року по 26.02.2019 року на ТОВ «ВАЙН-ХОЛЛ» рахувалась дебіторська заборгованість в сумі 1748,48 євро, з порушенням граничного терміну (03.06.2018 року) у кількості 23 календарних днів в сумі 1748,48 євро. За порушення ст.2, на підставі ст.4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" від 23.09.94 №185/94-ВР із змінами та доповненнями буде нарахована пеня за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Відповідно до пункту 5 статті 13 Закону України від 21.06.2018р. №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (із змінами та доповненнями), порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договорен (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару)».

Результатом розгляду ГУ ДФС у Запорізькій області Акту перевірки №123/08-01-14-13/39805346 від 05.03.2019 стало прийняття 24.04.2019 відносно ТОВ «ВАЙН-ХОЛЛ» податкового повідомлення-рішення №, яким за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності нараховано пеню у сумі 25967 грн. 22 коп.

Між сторонами відсутній спір щодо фактичних обставин справи, калькуляцій сум, існує лише спір щодо застосування норм права.

У ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (втратив чинності 07.02.2019) зазначено, що імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. При застосуванні розрахунків щодо імпортних операцій резидентів у формі документарного акредитиву строк, передбачений частиною першою цієї статті, діє з моменту здійснення уповноваженим банком платежу на користь нерезидента. Строк та умови завершення імпортної операції без увезення товару на територію України визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням з Національним банком України. Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» (втратив чинності 07.02.2019) порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом (ч.10 ст.11 Закону України «Про валюту і валютні операції» (набрав чинності 07.07.2018, введений в дію 07.02.2019)).

Як зазначено у п.3 ч.1 ст.14 Закону України «Про валюту і валютні операції» (набрав чинності 07.07.2018, введений в дію 07.02.2019), за порушення вимог валютного законодавства (крім порушення строків за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлюється згідно із статтею 13 цього Закону) можуть бути застосовані: до юридичних осіб (крім уповноважених установ) - заходи впливу у вигляді штрафних санкцій.

Відповідно до ч.2 ст.15 Закону України «Про валюту і валютні операції» (набрав чинності 07.07.2018, введений в дію 07.02.2019) заходи впливу можуть бути застосовані протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Згідно з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» (набрав чинності 07.07.2018, введений в дію 07.02.2019) порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

За матеріалами справи інформацію про виявлені порушення відповідач отримував від уповноваженого банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО»: 13.02.2018 за вх.№529/10; 13.02.2018 за вх.№1529/10; 16.07.2018 за вх.№1831/10; 16.08.2018 за вх.№15483/7; 12.09.2018 за вх.№2313/10.

Заходи впливу застосовані відповідачем спірним податковим повідомленням-рішенням № - 02.04.2019.

У суду відсутні зауваження з приводу того, що відповідач при застосуванні до позивача заходів впливу у податковому повідомленні-рішенні № від 02.04.2019 керувався приписами Закону України «Про валюту і валютні операції».

При цьому, у ч.10 ст.11 Закону України «Про валюту і валютні операції» зазначається, що у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Вказана норма права є загальною та відповідно передбачає такі заходи впливу передбачені Законом України «Про валюту і валютні операції» як заходи впливу у вигляді штрафних санкцій, так і заходи впливу у вигляді пені за порушення резидентом строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Суд погоджується з думкою відповідача, що заходи впливу у вигляді штрафних санкцій (передбачені п.3 ч.1 ст.14 Закону України «Про валюту і валютні операції») та заходи впливу у вигляді пені за порушення резидентом строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (передбачені ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції») є різними заходами впливу.

Однак, норми ч.2 ст.15 Закону України «Про валюту і валютні операції» стосуються всіх заходів впливу передбачених цим Законом без будь-яких зауважень.

Таким чином, відповідачем заходи впливу до позивача застосовані у податковому повідомленні-рішенні № від 02.04.2019 з пропуском встановленого законом шестимісячного строку на їх застосування.

З урахуванням приписів ч.2 ст.2 КАС України суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення № від 02.04.2019 винесене відповідачем не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є не правомірним і підлягає скасуванню.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як зазначено у ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Доводи відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 139, 143, 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; ) № від 02.04.2019, яким Товариству з обмеженою відповідальністю "ВАЙН-ХОЛЛ" (70500, Запорізька область, м.Оріхів, вул.Вержбицького, буд.22-А; ) за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності нараховано пеню у сумі 25967 грн. 22 коп.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАЙН-ХОЛЛ" (70500, Запорізька область, м.Оріхів, вул.Вержбицького, буд.22-А; ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, проспект Соборний, буд.166; ) судовий збір в сумі 1921 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повний текст судового рішення складено 28.10.2019.

Суддя О.О. Прасов