Справа № 460/3029/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2019-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

01 листопада 2019 року м. Рівне №460/3029/19

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Недашківська К.М., розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України про визнання дій, бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, та вирішуючи питання щодо наявності підстав для залишення без розгляду позовної заяви,

В С Т А Н О В И В :

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі іменується - позивач) до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо надання недостовірної інформації на запит на інформацію ОСОБА_1 від 26.08.2019, наданого в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації»; визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в задоволенні пункту 2 запиту на інформацію ОСОБА_1 від 26.08.2019, наданого в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації»; визнати протиправною бездіяльність відповідача, в частині не надання (несвоєчасного надання) ОСОБА_1 довідки про безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, у відповідності до запиту на інформацію від 26.08.2019, наданого в порядку до Закону України «Про доступ до публічної інформації»; зобов`язати відповідача надати ОСОБА_1 довідку про безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, у відповідності до запиту на інформацію від 26.08.2019 наданого в порядку до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

При цьому, суддею встановлено, що відповідно до інформації автоматизованої системи даних «Діловодство спеціалізованого суду» ОСОБА_1 30 вересня 2019 року подав до Рівненського окружного адміністративного суду адміністративний позов до того ж відповідача з тими ж позовними вимогами. Справі присвоєний номер 460/2502/19.

01 жовтня 2019 року ОСОБА_1 відкликав даний позов, як наслідок суддею Дорошенко Н.О. 02.10.2019 прийнято ухвалу про повернення позовної заяви.

У подальшому, 21 жовтня 2019 року ОСОБА_1 до Рівненського окружного адміністративного суду подав аналогічний адміністративний позов до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України з тими ж позовними вимогами. Справі присвоєний єдиний унікальний номер 460/2897/19.

Повторно 22.10.2019 ОСОБА_1 відкликав заявлений позов. Ухвалою судді Щербакова В.В. від 23.10.2019 позовну заяву повернуто позивачеві.

Відповідно до частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Слід зазначити, що неодмінним конституційним правом людини й громадянина є право на судовий захист, закріплене у статті 55 Конституції України.

У статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. зловживання правом визначається як діяльність або дії, спрямовані на скасування прав та свобод, визнаних у Конвенції, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. У низці випадків ЄСПЛ зазначав у своїх рішеннях, що подання до суду клопотань про відкладення судових засідань на тривалий термін через хворобу сторони, неодноразова зміна заявлених вимог тощо не свідчать про зловживання правами. Однак реалізація суб`єктивного права на судовий захист має інший негативний аспект. Зокрема, мова йде про несумлінне використання процесуальних прав, у тому числі права на судовий захист.

Зловживання процесуальними правами є можливим, якщо внаслідок реалізації права створюється перешкода у вирішенні завдань адміністративного судочинства. Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, які вигідні особі, все ж таки можуть існувати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 у справі №11987сап18 наголошує на тому, що особа не звернула увагу на очевидні процесуальні зловживання з боку ГО «ПЦ «Ідея». Зокрема, шляхом одночасної подачі кількох ідентичних позовів (ухвалами Вишгородського районного суду Київської області від 30.06.2016 р. та від 04.07.2016 р. аналогічні позовні заяви залишені без руху, а надалі ухвалами цього ж суду від 26.07.2016 р. та від 28.07.2016 р. повернуті позивачу), а також подання заяви про відмову від позову через невеликий проміжок часу після застосування заходів його забезпечення і зупинення дії оскаржуваного рішення Вишгородської районної ради Київської області. Тобто такий адміністративний спір мав штучний характер, а основною метою позивача був не захист прав та інтересів у судовому порядку, а саме зупинення дії оскаржуваного рішення органу місцевого самоврядування на певний період часу шляхом забезпечення позову.

Таким чином, суддя дійшов висновку, що має місце подання ОСОБА_1 декількох позовів до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, відкликання таких позовів наступного дня після їх подання до відкриття провадження у справі, і в подальшому повторне подання того ж позову.

Зловживання процесуальними правами різко дисонує з проголошеними законодавцем цілями і завданнями адміністративного судочинства. Правильний і своєчасний розгляд і вирішення адміністративних справ в умовах процесуальної недобросовісної стає скрутним, оскільки дії суб`єкта правопорушника перешкоджають вирішенню цих завдань. Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення адміністративної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади (судом), вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, які беруть участь в справі.

Особи, які беруть участь у справі, не мають прямого юридичного обов`язку сприяти суду в правильному і своєчасному розгляді і вирішенні адміністративної справи, проте за ними закріплений обов`язок утримуватися від дій, здатних перешкоджати досягненню названих завдань.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму адміністративного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників адміністративного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав.

Відтак, в таких діях ОСОБА_1 суддя вбачає маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями, що відповідно до статті 45 КАС України є зловживанням процесуальними правами та має правовим наслідком залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України про визнання дій, бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинення певних дій.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 45, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В :

Визнати зловживанням процесуальними правами дії ОСОБА_1 щодо подання кількох позовів до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України про визнання дій, бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинення певних дій.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Оперативного командування «Захід» Сухопутних військ Збройних Сил України про визнання дій, бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинення певних дій - залишити без розгляду.

Копію даної ухвали надіслати ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 01.11.2019.

Суддя Недашківська К.М.