Справа № 440/2276/19
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/2276/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Алєксєєвої Н.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання - Панькіної А.С.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Галушко С.С. ,

представника відповідача - Киричок Н.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

27 червня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області про :

- визнання протиправним та скасування рішення десятої сесії сьомого скликання Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області від 18.06.2019 "Про недовіру сільському голові ОСОБА_1 та дострокове припинення повноважень сільського голови";

- поновлення на посаді голови Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області;

- стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу без урахуванням обов`язкових відрахувань.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідно до рішення десятої сесії сьомого скликання Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області від 18.06.2019 достроково припинено повноваження сільського голови ОСОБА_1 . Позивач вказувала, що будучи обраною жителями Терешківської сільської ради, як об`єднаної територіальної громади, на посаду сільського голови здійснювала свою діяльність відповідно до наданих ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування" повноважень. У відповідності до ч. 6 ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування" ОСОБА_1. щорічно звітувалась перед депутатами та запрошеними жителями громади про свою діяльність, кожне рішення приймалося після його детального вивчення та обговорення як на постійних комісіях так і безпосередньо на пленарних засіданнях ради.

Ухвалою суду від 02 липня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

30 серпня 2019 року відповідач подав відзив на адміністративний позов, в якому просив відмовити в його задоволенні, посилаючись на те, що протягом періоду здійснення на посаді сільського голови Терешківської сільської ради своїх повноважень з боку ОСОБА_1 допускались порушення законів України, прав і свобод громадян, не забезпечувалося здійснення наданих йому повноважень, що має своїм наслідком понесення персональної відповідальності у вигляді дострокового припинення повноважень ОСОБА_1 як сільського голови Терешківської сільської ради за рішенням Терешківської сільської ради.

Ухвалою від 02 вересня 2019 року закрите підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

24 вересня 2019 року позивач надав до суду відповідь на відзив на адміністративний позов, в якому вказав, що твердження відповідача щодо порушення сільським головою Терешківської сільської ради ОСОБА_1 законодавства України не підтверджується жодним та допустимим доказом.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позов підтримали, просили його задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Рішенням десятої сесії сьомого скликання Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області від 18 червня 2019 року «Про недовіру сільському голові ОСОБА_1 та дострокове припинення повноважень сільського голови» висловлено недовіру Терешківському сільському голові ОСОБА_1 , достроково припинено повноваження ОСОБА_1 з моменту ухвалення рішення, припинено повноваження ОСОБА_1 на посаді сільського голови Терешківської сільської ради з 19 червня 2019 року.

Позивач, не погоджуючись з вказаним рішенням, звернулася до суду для захисту порушеного права.

Перевіряючи рішення відповідача на відповідність вимогам ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить з наступного

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон України від 21 травня 1997 року №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з частиною першою статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження сільського, селищного, міського голови починається з моменту оголошення відповідною сільською, селищною, міською виборчою комісією на пленарному засіданні ради рішення про його обрання.

Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частини першої та другої статті 79 цього Закону.

Частиною третьою статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади

За змістом частин першої та абзацу першого частини другої статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження сільського, селищного, міського голови вважаються достроково припиненими у разі: його звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови; припинення його громадянства; набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього; набрання законної сили рішенням суду про притягнення його до відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, яким накладено стягнення у виді позбавлення права займати посади або займатися діяльністю, що пов`язані з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування; відкликання з посади за народною ініціативою; визнання його судом недієздатним, безвісно відсутнім або оголошення таким, що помер; його смерті.

Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.

Згідно частини третьої статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

Пунктом 10 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання щодо прийняття рішення про недовіру сільському, селищному, міському голові.

Відповідно до пункту 16 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» прийняття рішення про дострокове припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом, вирішується виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

Отже, прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського голови у випадках, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», належить до виключних повноважень відповідної ради.

Такі повноваження ради є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи по суті спору не може здійснювати повторну перевірку роботи голови сільської ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може будь-яким чином переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів сільської райради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень сільського голови.

Спірне рішення Терешківської сільської ради може бути перевірене адміністративним судом лише на предмет законності та легітимності, а не доцільності його прийняття. Така позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26.06.2019 у справі №1640/3390/18 (адміністративне провадження №К/9901/10092/19).

Аналізуючи обставини, які стали підставою дострокового припинення позивачем повноважень голови Терешківської сільської ради, суд зазначає наступне.

За приписами Закону № 280/97-ВР голова відповідної ради є головною посадовою особою територіальної громади відповідної адміністративно - територіальної одиниці та виконує роль її представника. З цією метою Закон наділяє голову відповідної ради широким колом повноважень, але, водночас, і передбачає можливість дострокового припинення його повноважень у разі, коли він з тих чи інших причин неналежно виконує покладені на нього обов`язки. За своєю правовою суттю можливість дострокового припинення повноважень виступає гарантією ефективності здійснення покладених на голову відповідної ради повноважень, а з іншої - грає роль дієвого заходу щодо попередження зловживання ним своїм службовим становищем, створює юридичну можливість здійснення контролю за його діяльністю.

У свою чергу, положення, що містяться у частині другій статті 79 Закону № 280/97-ВР щодо дострокового припинення повноважень сільського голови, є чітко визначеними, не підлягають розширеному тлумаченню та не містять жодних додаткових умов для настання цієї події, у тому числі, наявності рішення суду, яке набрало законної сили, та в резолютивній частині якого було б визнано дії сільського голови незаконними чи протиправними. Тобто, повноваження сільського голови можуть бути припинені достроково з підстав, визначених вказаною нормою, за рішенням відповідної ради і це є її виключними повноваженнями.

Депутати сільської ради представляють волевиявлення відповідної територіальної громади, тобто володіють представницькими функціями, в той час як сільський голова є посадовою особою, яка обирається та повноваження якого припиняються у передбачений законом спосіб.

Конкретні обставини, які слугували підставою для прийняття спірного рішення, зазначені в документі під назвою "Пояснювальна записка до проекту рішення "Про недовіру сільському голові ОСОБА_1 та дострокове припинення повноважень сільського голови" (а.с.112 т.1). У зазначеному документі розкрито зміст відповідних порушень в роботі позивача. Більшість депутатів від загального складу ради визнали наявність цих обставин такими, що унеможливлюють подальше здійснення сільським головою своїх повноважень.

Враховуючи той факт, що більш, ніж 2/3 від загального складу депутатів Терешківської сільської ради у визначений законом спосіб висловились за дострокове припинення сільським головою своїх повноважень, суд прийшов до висновку, що продовження виконання своїх обов`язків сільським головою за такої ситуації суперечитиме засадам здійснення місцевого самоврядування.

Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». До прийняття регламенту ради скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Рішенням Терешківської сільської ради від 26.06.2018 року затверджений Регламент Терешківської сільської ради (далі - Регламент) /а.с. 91-107 т. 1/.

Згідно глави 2 Регламенту, сесії Ради скликаються в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

Рішення про скликання сесії оформлюється у вигляді розпорядження та підписується головою сільської ради (заступником голови сільської ради).

Відповідно до частини 5 статті 8 глави 2 Регламенту сесія ради повинна бути також скликана за пропозицією не менше як однієї третини депутатів від загального складу ради, виконавчого комітету ради.

Частиною 8 статті 8 глави 2 Регламенту також передбачає, що при цьому розпорядження про скликання сесії доводиться до відома депутатів та оприлюднюється не пізніше, ніж за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках та у разі скликання позачергової сесії - не пізніше як за день до сесії із зазначенням часу, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд сільської ради.

Відповідно до статті 19 глави 3 Регламенту проект рішення, що планується винести на розгляд ради, подається секретарю ради у друкованій та електронній формі (у текстовому форматі) . До проекту рішення додається пояснювальна записка.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради має право пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них.

Рішенням Конституційного суду України від 09 лютого 2000 року №1-рп/2000 визначено, що сільські, селищні, міські ради, як це, в свою чергу, логічно випливає із змісту частини третьої статті 140 Конституції України, а також частини першої ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є органами місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування. Сільські, селищні, міські ради мають свої виконавчі органи а, отже, - їм підзвітні та підконтрольні.

За Конституцією України (частина друга статті 141) сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою для того, щоб очолювати виконавчий орган ради та головувати на її засіданнях. Ці функції визначають сільського, селищного, міського голову передусім як посадову особу виконавчого органу ради та самої ради, їй підзвітну та перед нею відповідальну як за роботу виконавчого органу ради, так і за організацію роботи самої ради.

Матеріалами справи підтверджено, що пропозиція депутатів про скликання сесії підготовлена та подана у відповідності до вимог статті 8 Регламенту /а.с. 110 т. 1/

Судом також встановлено, що рішення про скликання 10 сесії VІІ скликання Терешківської сільської ради було прийнято ініціативною групою з депутатів, що складає більше однієї третини складу ради (10 депутатів), що не суперечить частині дев`ятій статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування» та Регламенту.

Позивач видала розпорядження від 05 червня 2019 року №47 «Про скликання десятої сесії сільської ради сьомого скликання», яким скликала сесію 18 червня 2019 року /а.с. 10 т. 2/.

Суд бере до уваги положення частини десятої ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», за якою рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради. Тобто чітке визначення термінів доведення до відома депутатів дати скликання сесії у випадку, передбаченому частиною дев`ятою ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не передбачене.

Зі змісту дослідженого судом Регламенту не встановлено обов`язку публікації рішень про скликання чергової/позачергової сесії саме через друкований орган засобів масової інформації, а відтак таким, що не суперечить вимогам закону та Регламенту є публікація не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради, на сайті Терешківської сільської ради 11.06.2019 року /а.с. 119, т.1/.

Як встановлено в ході судового розгляду справи, зокрема з пояснень представника відповідача, показів свідків, секретарем сільської ради у телефонному режимі повідомлено депутатів сільської ради про скликання 10 сесії сільської ради сьомого скликання та про порядок денний сесії. 11.06.2019 року на офіційному сайті сільської ради було розміщене відповідне повідомлення з проектом рішення /а.с. 120, т. 1/, із якими мали змогу ознайомитися і фактично ознайомлювалися особисто депутати сільської ради. Спростувань чи заперечень стосовно даних показів позивачем суду не надавалося.

Згідно із положеннями статті 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений радою відповідно до закону; склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку; правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради.

Рада вважається повноважною за умови обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради (частина четверта ст. 45 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідачем до матеріалів справи надано копію протоколу №10 пленарного засідання сільської ради від 18.06.2019, за даними якого 18.06.2019 року в залі були присутні 23 депутата Терешківської сільської ради із обраних 26 депутатів /а.с. 113-116 т. 1/.

З матеріалів справи вбачається, що 18 червня 2019 року під час відкриття пленарного засідання, сесія була повноважною, та були відсутні будь-які звернення чи скарги депутатів з приводу своєї необізнаності щодо скликання сесії та порядку денного.

Рішенням рішення десятої сесії сьомого скликання Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області від 18.06.2019 "Про недовіру сільському голові ОСОБА_1 та дострокове припинення повноважень сільського голови" достроково припинено повноваження ОСОБА_1 з моменту ухвалення цього рішення.

Контроль за виконанням рішення покладено на постійну комісію Терешківської сільської ради з питань депутатської етики і забезпечення депутатської діяльності громадського порядку. Рішення підписане секретарем сільської ради Сердюк Л . Г.

При цьому, таке рішення прийнято на підставі пояснювальної записки щодо підстав дострокового припинення повноважень сільського голови ОСОБА_1

Суд звертає увагу на ту обставину, що жоден з присутніх на сесії депутатів - 23 депутатів, не висловив заперечень проти наведених фактів.

Рішення прийняте таємним голосуванням. За нього проголосували 20 депутатів сільської ради (загальна кількість депутатів 26), тобто не менш двох третин голосів, як то передбачено частиною третьою статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Суд враховує дані обставини, зокрема, з огляду на можливість кожного депутата прийняти рішення особисто, з врахуванням виключно власної думки, поглядів та переконань, та того, що дане право надано депутатам нормою спеціального Закону - частиною третьою ст. 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Процедура голосування щодо дострокового припинення повноважень сільського голови ОСОБА_1 . відбувалась відповідно до вимог зазначених в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Як вбачається з протоколу сесії від 18.06.2019 року на виконання вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Терешківської сільської ради було проведено таємне голосування, створено для цього лічильну комісію, виготовлені бюлетені та складений і затверджений протокол лічильної комісії. Даний факт також підтверджено показами свідків.

Позивачем не оскаржуються порядок виготовлено бюлетенів, складення і затвердження протоколу засідання лічильної комісії, а також результати таємного голосування щодо дострокового припинення повноваження сільського голови ОСОБА_1 та звільнення її з посади Терешківського сільського голови з дня прийняття рішення.

В контексті викладеного, суд вважає за необхідне також наголосити на наступному.

Так, певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий». При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

Інакше кажучи, за принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

На переконання суду, напрацьовані ЄСПЛ положення про правові наслідки допущених судами порушень при розгляді справ та критерії його застосування можуть бути вжиті за аналогією й до аналізу оскаржуваного у цій справі адміністративного акту відповідача.

За приписами чинного законодавства, сільський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень, і при їх здійсненні є відповідальним перед відповідною радою. При цьому, саме довіра є базовим принципом (передумовою) правової природи таких взаємовідносин.

Приймаючи спірне рішення, сільська рада як орган місцевого самоврядування за результатами аналізу діяльності сільського голови дійшла висновку про неможливість продовження виконання ним своїх обов`язків та вирішила реалізувати передбачене законом право на дострокове припинення ним своїх повноважень. Таке рішення було прийняте повноважним складом ради на її пленарному засіданні, як це вимагається Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

В контексті викладеного варто зауважити, що іншого органу, який би мав повноваження на вирішення питання про припинення повноважень сільського голови, не існує, а іншого рішення, ніж те, яке прийняла Терешківська сільська рада, вона не прийме, оскільки вже є висловленим її відношення до результатів діяльності сільського голови та відповідний намір.

Аналізуючи встановлені судом обставини справи, враховуючи те що відповідач при винесенні спірного рішення від 18.06.2019 року "Про недовіру сільському голові ОСОБА_1 та дострокове припинення повноважень сільського голови" діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з того, що відповідно до частин першої та третьої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Частиною другою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Отже, з аналізу вказаних норм вбачається, що витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами (відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі) лише у разі задоволення позову (повністю або частково) сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

Беручи до уваги наведене та зважаючи на те, що в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено, відсутні підстави для стягнення з бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача понесених ним судових витрат.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Терешківської сільської ради Полтавського району Полтавської області ( вул. Шевченка, 7-А, с. Терешки, Полтавський район, Полтавська область, 38762, ) про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 04 листопада 2019 року.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва