Справа № 520/11344/19
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2019-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

01 листопада 2019 р. Справа № 520/11344/19
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Білова О.В., розглянувши адміністративний позов державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В :

Державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції у Харківській області №442/4 від 11.09.2019.

Відповідно до п.6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, позивач оскаржує наказ Головного територіального управління юстиції у Харківській області №442/4 від 11.09.2019, яким наказано, зокрема:

2. Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень №47449657 від 21.06.2019.

3. Провести в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1, суб`єкт права, на об`єкт нерухомої!) майна: нежитлові приміщення цокольного поверху №105-1-:-105-5 загальною площею 51, 6 кв. м в житловому будинку літ. "А-6" по АДРЕСА_1 за заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №34616944 від 19.06.2019.

4. Блокувати державному реєстратору прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 2 (два) місяці.

Як вбачається зі змісту висновку, який був підставою для прийняття вказаного рішення, за наслідком розгляду скарги ОСОБА_3 на рішення державного реєстратора про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень від 09.07.2019, та змісту поданого позову, спірні правовідносини стосуються різної оцінки сторонами належності та достатності документів, поданих для державної реєстрації, на підтвердження виникнення права власності на новозбудований (реконструйований) об`єкт нерухомого майна у померлої особи за її життя.

Спірним рішенням, зокрема, наказано провести державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення за померлою особою - ОСОБА_2 .

Отже, вирішення судом спору в частині правомірності п. 2,3 спірного наказу № 442/4 від 11.09.2019 Головного територіального управління юстиції у Харківській області пов`язане з вирішенням питання про наявність або відсутність за життя померлого ОСОБА_2 права власності на новозбудовані (реконструйовані) нежитлові приміщення та реєстрації права власності.

Так, у п. 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що фраза "судом встановленим законом" поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Крім того, ЄСПЛ у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Занд проти Австрії" зазначив, що поняття "суд, встановлений законом" у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів". З огляду на це не вважається "судом, встановленим законом" орган, котрий, не маючи юрисдикції, здійснює судовий розгляд на підставі практики, яка не передбачена законом.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність посадових осіб органів місцевого самоврядування, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України та ст. 6 КАС України в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до п. 1.ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Натомість однією з визначальних ознак приватноправових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Разом з тим участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою класифікації спору як публічно-правового. Однак не кожен спір за участю суб`єкта владних повноважень є публічно-правовим.

Отже, спірні питання, пов`язані з зобов`язанням провести державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення за померлою особою - ОСОБА_2 , які також є предметом цього спору, з урахуванням суб`єктного складу сторін, має здійснюватися за правилами цивільного судочинства.

Одночасно суддя зазначає, що правомірність прийняття рішення про блокування державному реєстратору прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Харківської міської ради ОСОБА_1 доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 2 (два) місяці має бути розглянуто в порядку адміністративного судочинства.

Отже, в даному випадку позивачем заявлені позовні вимоги, які мають розглядатися як в порядку цивільного, так і адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 6 ст. 21 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

На підставі викладеного, враховуючи, що позивачем заявлені позовні вимоги, які належить розглядати в порядку різного судочинства - як в порядку цивільного, так і адміністративного судочинства, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 8. ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.169, 243, 248, 256, 293, 294, 295, 297, п.15.5 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу- повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд, з подачею її копії до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Білова О.В.