Справа № 460/1861/19
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 жовтня 2019 року м. Рівне №460/1861/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щербакова В.В., розглянувши у письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Сарненський хлібозавод" до Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Сарненський хлібозавод" (далі іменується позивач), до Головного управління ДФС у Рівненській області (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 31.05.2019 №.

В обґрунтування позову зазначає, що 15.01.2019 в 17 год. 03 хв. ТОВ "Сарненський хлібозавод" на виконання пункту 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до Порядку №1246 протягом операційного дня за допомогою програмного забезпечення «М.Е.Doc.» використовуючи «Єдине вікно подання електронної звітності» було відправлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №50 від 31.12.2018 на загальну суму 11 191 214,70 грн. з яких сума ПДВ складає 1 865 202,45 грн. Вказана податкова накладна являється зведеною податковою накладною, яка була сформована позивачем згідно із реєстром контрагентів (неплатники ПДВ) до зведеної податкової накладної №50 від 31.12.2018р. з урахуванням п.201.4 ст. 201 ПК. Позивач зазначає, що реєстраційний ліміт в момент направлення для реєстрації податкової накладної №50 від 31.12.2018 був достатній. 15.01.2019 на офіційному сайті ДФС України була розміщена інформація про перезавантаження серверу ДФС у зв`язку з чим обробка відомостей здійснюється із затримкою. Зважаючи на той факт, що після відправлення 15.01.2019 в межах часу операційного дня, встановленого законодавством, податкової накладної №50 від 31.12.2018 в ДФС для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, ТОВ "Сарненський хлібозавод" не отримувало від ДФС квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, вказана податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019, тобто без порушення термінів реєстрації зазначеної накладної в ЄРПН. Враховуючи викладене, позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 13.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, у встановлений судом строк подав відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечення відповідач зазначає, що Головним управлінням ДФС у Рівненській області на підставі пп.20.1.4. п.20.1 ст.20, п. п.75.1.1 пункту 75.1 ст.75 та ст.76, ст.126 Податкового кодексу України, проведено перевірку з реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. За результатами перевірки складено акт перевірки № 366 /17-00-52-12/00379436 від 10.05.2019 згідно з яким встановлено, що позивачем порушено пункт 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а саме - порушено термін реєстрації податкових накладних, а саме 18.01.2019. За результатами перевірки Головним управлінням ДФС у Рівненській області винесено податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Рівненській області від 31.05.2019 № та застосовано до ТОВ "САРНЕНСЬКИЙ ХЛІБОЗАВОД" штрафні (фінансові) санкції по податку на додану вартість. На підставі викладеного відповідач просив відмовити в задоволенні позову повністю.

Ухвалою від 15.10.2019 суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Згідно з ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

10.05.2019 на підставі пп.20.1.4. п.20.1 ст.20, п.п.75.1.1 пункту 75.1 ст.75 та ст.76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України уповноваженою особою Головного управління ДФС у Рівненській області проведено камеральну перевірку з реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

За результатами перевірки складено Акт №366/17-00-52-12/00379436 від 10.05.2019 "Про результати камеральної перевірки ТОВ "Сарненський хлібозавод", " (далі по тексту Акт перевірки), згідно з висновками якого перевіркою встановлено порушення ТОВ "Сарненський хлібозавод" пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме: порушено термін реєстрації податкової накладної №50 від 31.12.2018 на суму 9326012, 25грн., в тому числі ПДВ 1865202,45грн. (а.с.25-26_

Позивачем надсилалося заперечення на Акт перевірки, за результатами розгляду якого висновки Акта перевірки залишені без змін (а.с.27-36).

31.05.2019 Головним управлінням ДФС у Рівненській області на підставі Акта преревірки прийнято податкове повідомлення-рішення №, яким до ТОВ "Сарненський хлібозавод" було застосовано штраф у сумі: 186520,25грн. (а.с.37-39).

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомлення-рішенням позивач оскаржив його в адміністративному порядку, за результатами якого рішення залишене без змін, а скарга - без задоволення (а.с.40-48).

Вважаючи спірне рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне:

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, та порядок їх адміністрування, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі по тексту - ПК).

Правове регулювання порядку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у єдиному реєстр податкових накладних (далі по тексту ЄРПН) встановлено нормами статті 201 Податкового кодексу України та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до абзацу першого пункту 201.10 статті 201 ПК (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий цього пункту).

Згідно з абзацом чотирнадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, як це передбачено абзацом сімнадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК, постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, який на час виникнення спірних відносин діяв у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341 із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204 (остання набрала чинності з 24.03.2018). Цей Порядок визначає механізм внесення до ЄРПН відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї.

Згідно з положеннями пунктів 2, 8 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість - постачальником (продавцем) (крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку) відповідно до вимог ПК в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації. Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця); платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 10, 11 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 12 зазначеного Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться визначені цим пунктом перевірки, за результатами яких формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 14 Порядку №1246).

В Порядку не міститься визначення поняття "реєстрація податкової накладної". Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН.

Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі - Порядок №557).

Відповідно до пунктів 8, 9, 11 вказаного Порядку у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Перша квитанція (електронне повідомлення, що формується у затвердженому в установленому законодавством порядку форматі (стандарті) програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання електронного документа в момент його отримання) надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Операційний день, згідно з положеннями пункту 2 Порядку №557, визначений як частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг. При цьому конкретні часові межі операційного дня цим Порядком не визначені. На відміну від цього пунктом 3 Порядку №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №204) встановлено, що операційний день в робочі дні триває з 8 до 20-ї години. Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа - податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДФС для реєстрації в ЄРПН.

Судом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що 15.01.2019 року в 17 год. 03 хв. ТОВ «Сарненський хлібозавод» на виконання пункту 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до Порядку №1246 протягом операційного дня за допомогою програмного забезпечення «М.Е.Doc.» використовуючи «Єдине вікно подання електронної звітності» було відправлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну №50 від 31.12.2018 року на загальну суму 11 191 214,70 грн. з яких сума ПДВ складає 1 865 202,45 грн., підтвердженням чого слугують наявні в матеріалах справи: протокол відправлення документу на реєстрацію від 15.01.2019 з програмного забезпечення «М.Е. Doc» та протокол руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій із програмного забезпечення «М.Е.Doc.» (а.с.24).

Вказана податкова накладна являється зведеною податковою накладною, яка була сформована позивачем згідно із реєстром контрагентів (неплатники ПДВ) до зведеної податкової накладної №50 від 31.12.2018р. з урахуванням п.201.4 ст. 201 ПК. Будь-яких зауважень відповідача до вказаної податкової накладної, крім строків її реєстрації, акт перевірки та наявні в матеріалах справи документи не містять.

Відповідно, до п.201.4 ст. 201 ПК платники податку в разі здійснення постачання товарів/послуг, постачання яких має безперервний або ритмічний характер покупцям - особам, не зареєстрованим платниками податку, - можуть складати не пізніше останнього дня місяця, в якому здійснено такі постачання, зведену податкову накладну з урахуванням всього обсягу постачання товарів/послуг таким покупцям, з якими постачання мають такий характер протягом періоду, за який складається така податкова накладна, протягом такого місяця.

Судом встановлено, що реєстраційний ліміт позивача в момент направлення для реєстрації податкової накладної №50 від 31.12.2018 був достатній, підтвердженням чого слугують наявні в матеріалах справи витяги в розрізі операцій з Системи електронного адміністрування ПДВ №15326509 від 15.01.2019 та №16326573 від 16.01.2019 (а.с.49, 50).

15.01.2019 на офіційному сайті ДФС України була розміщена інформація про перезавантаження серверу ДФС у зв`язку з чим обробка відомостей здійснюється із затримкою, копія скріншота вказаного повідомлення міститься в матеріалах справи (а.с.51).

Разом з тим, відповідачем не було надано будь-яких доказів на спростування вказаної інформації, а також не надано інформації обробка яких саме відомостей, згідно вказаного повідомлення, здійснювалась із затримкою та чи вплинуло вказане перезавантаження сервера ДФС на реєстрацію 15.01.2019 податкової накладної №50 від 31.12.2018.

Суд звертає увагу на той факт, що в матеріалах справи відсутні докази надіслання 15.01.2019 ДФС України позивачу квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної №50 від 31.12.2018.

З огляду на вказане орган ДФС мав керуватись пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, який передбачає, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи вказану норму та зважаючи на той факт, що після відправлення 15.01.2019 в межах часу операційного дня, встановленого законодавством, податкової накладної №50 від 31.12.2018 в ДФС для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, ТОВ «Сарненський хлібозавод» не отримувало від ДФС квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, вказана податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019, тобто без порушення термінів реєстрації зазначеної накладної в ЄРПН.

З огляду на вказане суд робить висновок про те, що описане в акті перевірки порушення не відповідає вимогам законодавства, оскільки викладені висновки були зроблені без урахування вказаних фактів та вимог ПК.

Відповідно до положень підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16, пункту 201.10 статті 201 ПК та Порядку №1246 обов`язком платника податку є своєчасне впродовж операційного дня направлення податкових накладних до ЄРПН. Чинне на момент реєстрації податкових накладних законодавство не передбачало будь-яких інших вимог до платника податку на додану вартість щодо вчинення ним додаткових дій після направлення податкових накладних до ЄРПН. Технічні питання роботи сервера ДФС України, пов`язані з реєстрацією податкових накладних в ЄРПН, знаходяться поза межами впливу платника податку, а відтак не можуть братися до уваги при вирішенні питання щодо виконання платником податку покладеного на нього обов`язку щодо реєстрації податкової накладної.

Порядок №1246 в регулюванні механізму надсилання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) відсилає до норм Порядку №577, при цьому вказані норми були порушені контролюючим органом внаслідок не направлення 15.01.2019 товариству квитанції про прийняття/не прийняття/зупинення податкової накладної № 50 від 31.12.2018.

З огляду на вказане, висновки податкового органу про наявність законних підстав для притягнення товариства до відповідальності, встановленої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК, з врахуванням меж відповідальності платника податку на додану вартість в механізмі реєстрації податкової накладної в ЄРПН не відповідає правильному застосуванню норм пункту 201.10 статті 201 ПК та Порядку №1246.

Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201ПК якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Текстове викладення цієї норми не дає підстав для її неоднозначного тлумачення безвідносно до змісту норм Порядку №577, як підзаконного акта, які не можуть застосовуватися з огляду на те, що колізія між нормами актів неоднакової юридичної сили вирішується на користь акта вищої юридичної сили.

Аналогічну правову позицію викладено у Постанові Верховного Суду від 12.07.2019 року у справі № 0940/1600/18 (адміністративне провадження № К/9901/15445/19).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

З огляду на вказане та враховуючи той факт, що робота програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, покладається саме на ДФС на яку (які) позивач не має впливу, всю відповідальність, яка з цим пов`язана не може покладатись на ТОВ "Сарненський хлібозавод".

Все вищевказане, належним чином доводить той факт, що контролюючим органом було винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення безпідставно, необґрунтовано, з порушенням та перекручуванням норм податкового законодавства та ігноруючи дійсні обставини справи.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», рішення Європейського суду з прав людини (далі по тексту - ЄСПЛ) застосовуються судами як джерело права.

ЄСПЛ, розглядаючи податкові спори, застосовує ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, яка гарантує право на мирне та вільне володіння своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

З огляду на вказане та зважаючи на принцип законності, згідно до якого органи державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, гарантований ст.19 Конституції України, суд вважає, що висновки, викладені Податковим органом в Акті перевірки та прийняте за наслідками перевірки податкове повідомлення-рішення є протиправним, порушують права, свободи та інтереси ТОВ "Сарненський хлібозавод" оскільки впливає на склад майна позивача, є втручанням до його майнових прав, а відтак підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що відповідач не довів правомірності оспорюваного податкового повідомлення-рішення, в той час як позивачем позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, а відтак, позов слід задовольнити повністю.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За наведеного присудженню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена ним сума судового збору у розмірі 2797,81грн., згідно з платіжним дорученням від 06.08.2019 №962, оригінал якого знаходиться в матеріалах справи.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Сарненський хлібозавод" (34500, Рівненська область, м. Сарни, вул. Белгородська, 31А; ) до Головного управління ДФС у Рівненській області (33023, м. Рівне, вул. Віденська, 12; ) - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Рівненській області № від 31.05.2019.

Стягнути на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Сарненський хлібозавод" за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДФС у Рівненській області судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2797,81грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 29 жовтня 2019 року.

Суддя Щербаков В.В.