Справа № 480/1266/19
Суддя: Гуцал М.І.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 р. м. ХарківСправа № 480/1266/19

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Гуцала М.І.,

Суддів: Сіренко О.І. , Донець Л.О. ,

за участю секретаря судового засідання Соколової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.07.2019, головуючий суддя І інстанції: С.М. Глазько (повний текст складено 22.07.19) по справі № 480/1266/19

за позовом Фізичної особи-підприємця Моргун Світлани ОСОБА_1

до Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Сумській області , Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (далі ФОП ОСОБА_2 ) звернулася з позовом до Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Сумській області (далі Управління), Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову № 3/40-1018/313-19 від 20.03.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ФОП ОСОБА_2 .

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 задоволено позов ФОП ОСОБА_2 .

Не погодившись з таким рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що на момент проведення перевірки позивачем не надано завдання на коригування проектної документації та самої корегованої проектної документації, тому припис № 404 не виконаний. Відповідно позивач, як суб`єкт містобудування несе відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Позивач у справі не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає розгляду справи.

Представники сторін в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу з урахуванням положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах доводів апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст. 308 КАС України, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення вимог поданої відповідачем апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 30.05.2009 ОСОБА_2 набула право власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Виконавчого комітету Лебединської міської ради Сумської області №221 від 21.09.2011 приватному підприємцю ОСОБА_2 надано дозвіл на проектування та будівництво аптеки на земельній ділянці по АДРЕСА_2 ) АДРЕСА_1 .

На підставі проекту, розробленого ФОП ОСОБА_3 , «Будівництво аптеки готових лікарських форм на АДРЕСА_1 » та декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.06.2014, ФОП ОСОБА_2 було розпочато будівництво даного об`єкту.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області 17.07.2018 було проведено перевірку, за результатами якої складено акт №228. Із даного акту слідує, що роботи на об`єкті «Будівництво аптеки готових лікарських форм на АДРЕСА_3 /1 у АДРЕСА_4 » виконуються відповідно до проекту та відповідають проектним рішенням. (а.с.21-26)

В подальшому, на підставі наказу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 05.11.2018 № 166-П та направлення для проведення позапланової перевірки від 05.11.2018 № 404, виданих у зв`язку із надходженням звернення виконавчого комітету Лебединської міської ради від 18.10.2018 № 02-14/1234 згідно п.7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011, було проведено позапланову перевірку по об`єкту: Будівництво аптеки готових лікарських форм за адресою: площа Соборна, АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складено акт від 19.11.2018 №404. Із даного акту перевірки слідує, що ФОП ОСОБА_2 вчинено порушення ст. 9 Закону України Про архітектурну діяльність, а саме: замовником виконано будівельні роботи з відхиленням від затвердженої проектної документації та з відхиленням від вимог містобудівних умов та обмежень № б/н від 26.01.2012 в частині: не відповідність плану фасаду другого поверху проектним рішенням в частині форми забудови (аркуш 6 та 7 проекту АБ/шифр 12.4-2/); недодержані відстані до стіни адмінбудівлі ринку, а саме відповідно до п. 6 містобудівних умов та обмежень № б/н від 26.01.2012 відстань повинна складати не менше 2.00 м., а фактично 1.93-1.99 в залежності від кривизни стіни адмінбудівлі ринку. (а.с.28-35)

19.11.2018 Управлінням було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 404 з вимогою усунути порушення до 19.12.2018. (а.с.35)

На підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 05.02.2019 № 23-П та направлення для проведення позапланової перевірки від 05.02.2019 № 49, відповідно до п. 7 Порядку № 553 (перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог припису № 404 від 19.11.2018), було проведено позапланову перевірку по об`єкту: Будівництво аптеки готових лікарських форм за адресою: площа Соборна, 37 АДРЕСА_4 .

За результатами перевірки складено акт від 07.03.2019 №114, згідно якого в ході перевірки встановлено, що вимоги припису № 404 від 19.11.2018 не виконано. Об`єкт Будівництво аптеки готових лікарських форм за адресою: площа Соборна № АДРЕСА_1 не приведено у відповідність до затвердженої проектної документації, розробленої ФОП ОСОБА_3 у 2012 році. Станом на 07.03.2019 відсутнє належне корегування проектної документації відповідно до вимог ст. 7 Закону України Про архітектурну діяльність та п.8 Правила внесення змін у робочу документацію, видану замовнику ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної документації». (а.с.36-42)

Відповідачем складено припис від 07.03.2019 №114 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Також, Управлінням складено протокол №114 від 07.03.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у зв`язку із тим, що виявлені перевіркою порушення є порушенням п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

У вказаному протоколі зазначено, що розгляд справи відбудеться 20.03.2019 о 11:00 год. у приміщенні Управління за адресою: м.Суми, вул.Шишкарівська, 9.

При цьому, у протоколі відмічено, що для складання матеріалів перевірки ФОП ОСОБА_2 не з`явилась. У зв`язку із цим, акт перевірки від 07.03.2019 №114, припис від 07.03.2019 №114 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №114 від 07.03.2019 направлені ОП Моргун С.В. засобами поштового зв`язку.

20.03.2019 відповідачем винесена постанова № 3/40-1018/313-19 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та за порушення п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 притягнуто ФОП ОСОБА_2 до відповідальності, передбаченої абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у вигляді штрафу в розмірі 28815 грн.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що позивач фактично внесла зміни до робочого проекту, як того вимагав припис відповідача №404 від 19.11.2018, але з порушенням процедури внесення відповідного коригування. Проте, в спірних правовідносинах відповідальність визначена відповідачем в оскаржуваній постанові (штраф 28815 грн.) є непропорційною діям позивача в частині ненадання, в тому числі завчасно до прийняття оскаржуваної постанови, відповідного Завдання на корування при фактичному проведенні вказаного коригуванні проекту в строк, визначений приписом.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України №3038-VI Про регулювання містобудівної діяльності (далі Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (в редакції, чинній на час проведення перевірки, далі - Порядок № 553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Положеннями п. 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно із п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, серед іншого: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Приписами пунктів 17, 20 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.2 ст.41 Закон №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено положеннями Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як свідчать матеріали справи, відповідач дійшов висновку про необхідність притягнення позивача до відповідальності на підставі абз.2 п.1 ч.6 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у зв`язку із порушенням п.14 Порядку №553, а саме: припис № 404 від 19.11.2018 не виконаний, оскільки на момент проведення перевірки у березні 2019 року позивачем не надано завдання на коригування проектної документації та самої корегованої проектної документації. Зокрема, відсутнє належне корегування проектної документації відповідно до вимог ст. 7 Закону України Про архітектурну діяльність та п.8 Правила внесення змін у робочу документацію, видану замовнику ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної документації».

Зокрема, перевіркою, за результатами якої складено акт від 19.11.2018 №404, виявлено порушення позивачем вимог ст. 9 Закону України Про архітектурну діяльність, а саме: замовником (ФОП ОСОБА_2 ) виконано будівельні роботи з відхиленням від затвердженої проектної документації та з відхиленням від вимог містобудівних умов та обмежень № б/н від 26.01.2012.

У зв`язку з виявленням таких порушень, відповідачем було складено припис №404 від 19.11.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою усунути порушення до 19.12.2018

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом № 3038-VI.

Згідно із ч.ч.1 та 6 ст.31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Проектна документація на будівництво об`єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.

Положеннями ст.7 Закону №687-XIV визначено порядок розроблення та затвердження проекту об`єкта архітектури.

Так, згідно із частинами 1-6 даної статті Закону проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об`єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється оцінка їх впливу на довкілля та проводиться експертиза.

До проведення експертизи архітектурного рішення проекту об`єкта архітектури обов`язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Колегія суддів звертає увагу, що особливості внесення змін до затвердженого проекту передбачено частинами 7 та 8 статті 7 Закону №687-XIV, згідно яких внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником.

Внесення до затвердженого проекту змін, пов`язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із п.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва тажитлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, коригування проектної документації це внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування (далі - завдання на проектування).

Із системного аналізу зазначених законодавчих положень слідує, що внесення змін до проектної документації об`єкта архітектури здійснюється саме архітектором проекту за завданням замовника. Тобто, архітектор проекту вносить відповідні коригування до проекту об`єкта та надає відповідний відкоригований проект замовнику.

При цьому, законодавчо не передбачено обов`язку замовника перевіряти правильність внесених архітектором коригувань.

Разом з тим, законодавчими приписами передбачено, що проектна документація розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Отже, як розробка, так і внесення відповідних коригувань потребують спеціальних знань, що засвідчується наявністю в уповноважених осіб відповідного кваліфікаційного сертифікату. Як наслідок, замовник проекту, як особа, у якої відсутні спеціальні знання, може бути не обізнана та не розуміти, що надана їй проектна документація, не відповідає певним вимогам, які ставляться до неї.

Як свідчать матеріали справи, на час проведення у березні 2019 року відповідачем перевірки позивача, останнім було надано робочий проект на вищевказаний об`єкт, у який було внесено корегування, а саме старі креслення були анулюванні шляхом нанесення відповідних надписів та підпису архітектора з печаткою, а за ними були вшиті нові креслення, які відповідають вимогам викладених у приписі.

Проте, із таким відкоригованим робочим проектом позивачем не було надано Завдання на коригування та на вказаних анульованих кресленнях не були зазначені дати вчинення вказаних анулювань.

Судом першої інстанції було допитано в якості свідка ОСОБА_3 , який є архітектором та розробником вищевказаного проекту будівництва аптеки. Він повідомив, що в листопаді 2018 року до нього звернулася позивачка з проханням внести зміни у вказаний проект відповідно до припису відповідача. 25.11.2018 ним та позивачем було складено Завдання на коригування за наслідками якого частина креслень була анульована та за допомогою комп`ютерної техніки були складені нові відкориговані креслення.

Судом першої інстанції також був досліджений примірник вищевказаного робочого проекту, який зберігається у архітектора (свідка) та із якого слідує наступне. Вказаний примірник проекту аптеки, на відміну від примірника наданого позивачем відповідачу, має вшите Замовлення на коригування та зазначенні дати відповідного коригування 25.11.2018.

Вказану розбіжність в примірниках проекту свідок пояснив власною провиною та неуважністю.

Колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_3 у судовому засіданні суду першої інстанції 16.07.2019 прийняв присягу свідка та був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання.

Враховуючи зазначене, у колегії суддів відсутні підстави не брати до уваги пояснення свідка. Також, відповідачем не повідомлено будь-яких обставин, які спростовують показання свідка.

З огляду на вказане, колегія суддів доходить висновку, що позивачем вчинено дії, спрямовані на виконання вимог припису Управління від 19.11.2018 №404, а неуважність та неповне виконання архітектором проекту своїх обов`язків не може мати наслідком відповідальність позивача, оскільки останній не володіє спеціальними знаннями у сфері розробки проектів об`єктів архітектури та внесення до них змін.

Таким чином, доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, не спростовують висновки суду першої інстанції стосовно наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на результати розгляду апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та вимоги ст. 139 КАС України, у справі відсутні підстави для здійснення нового розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст.242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 по справі № 480/1266/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)М.І. Гуцал
Судді(підпис) (підпис) О.І. Сіренко Л.О. Донець
Повний текст постанови складено 30.10.2019.