Справа № 160/6311/19
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2019 року Справа № 160/6311/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіКоренева А.О.
за участі секретаря судового засіданняМілєвської А.В.
представника позивача - Кульбака С.О. представника відповідача - Мальцева В.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн» про застосування заходів реагування, -
Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн», в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 липня 2019 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви до 02 серпня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи у письмовому провадженні. Справу призначено до розгляду на 27 серпня 2019 року о 15:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 27 серпня 2019 року розгляд справи відкладено на 30 вересня 2019 року о 13:00.
У зв`язку з перебування судді А.О. Коренева у відпустці справу знято з розгляду та призначено до розгляду у першій робочий день після відпустки на 21 жовтня 2019 рік.
У відзиві на позовну заяву позивачем зазначено про те, що 22 травня 2019 року заступником директора Товариства за відсутністю юридичних підстав та без узгодження з керівником підприємства, тобто не уповноваженою особою суб`єкта господарювання - юридичної особи, було здійснено відмітку з підписом про отримання направлення від 21.05.2019 року № 4-5350-5-3. Крім того, зазначили, що на прохання представника Товариства надати всі необхідні документи, представник державної екологічної інспекції, вказали, що всі документи будуть надані після проставлення відмітки про отримання відповідного документу та підпису. Однак, представником державної екологічної інспекції, було надано лише копію наказу на перевірку, лист Державної екологічної інспекції України від 18.04.2019р та картку звернення скаржника гр. ОСОБА_1 від 16.04.2019р, але погодження центрального органу виконавчої влади, інспектором не було надано. Проаналізувавши незаконні дії інспекторів Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, ТОВ «КОМПАНІЯ ПІТЛАЙН» прийняло рішення про недопуск її посадових осіб до здійснення позапланової перевірки на автокомплексі за адресою: м. Дніпро , вул. Н . Перемоги, 146 , згідно із направленням від 21.05.2019 року за № 4-5350-5-3 виданого на підставі наказу № 596-П від 21.05.2019р. у зв`язку із відсутністю на момент проведення перевірки у посадових осіб копії погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), про що повідомили листом від 23 травня 2019 року № 409/292/75. Таким чином, твердження позивача про проведення перевірки в період з 22.05.2019 року по 04.06.2019 року не відповідає дійсності, як і висновки викладені в акті перевірки. Враховуючи вищевикладене, просили відмовити у задоволенні позову.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Судом встановлено, що на підставі звернення гр. А. Білоус від 16.04.2019 року № 8ГЛ та за погодженням Міністерства екології та природних ресурсів від 14.05.2019 № 5/4.1-11/5132-19, Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області згідно наказу № 596-П від 21.05.2019 року та направлення № 4-5350-5-3 від 21.05.2019 року призначена позапланова перевірка дотримання ТОВ «Компанія Пітлайн» щодо вимог природоохоронного законодавства, в період з 22.05.2019 по 04.06.2019 року.
За результатами перевірки Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області складено акт № 398/5/19 від 04.06.2019 року в якому викладено опис порушень а саме:
ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»:
- не надано інформацію та документів, що розглядаються в ході проведення перевірки;
- інформацію та документи щодо оренди виробничих приміщень на розгляд не надано;
ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»;
- відсутня проектна документація з розділом ОВНС на влаштування приміщень з мийки та обслуговування автомобілів;
ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», ст. ст. 202, 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»:
- в ході візуального обстеження встановлено, що підприємством експлуатується технологічне обладнання, яке є джерелами викидів та джерелами утворення викидів, а саме: 2 відводи вихлопних газів, приточно-витяжна вентиляція ремонтного боксу, чіллер, заточувальний верстат, 2 котли на відпрацьованому маслі та інше. Однак, Інвентаризація джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря не проводилась, дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря відсутній. Статзвітність по формі 2-ТП (повітря) не складається, журнали первинної облікової документації у сфері охорони атмосферного повітря не ведуться, розрахунок податкового зобов`язання з екологічного податку на розгляд не надано;
ст. 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»:
- вода на підприємстві використовується на господарчо-побутові та виробничі потреби. Документи щодо водопостачання та водовідведення за адресою: вул. Набережна Перемоги, 134, м. Дніпро на розгляд не надані;
ст. 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 25, 40, 44 Водного кодексу України:
- на підприємстві в ході виробничої діяльності використовується вода, а саме: на потреби портальної мийки та бокси ручної мийки. Однак питомі балансові норми водоспоживання та водовідведення на одиницю продукції не розроблялись. Статзвітність за формою 2-ТП (водгосп) не складається, журнали первинного обліку водопостачання та водовідведення не ведуться;
ст.ст. 7, 17, 26, 32, 33 Закону України «Про відходи», ст. 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»:
- на підприємстві при здійсненні господарської діяльності утворюються наступні види відходів, а саме: мастила відпрацьовані, тара забруднена з-під масел, відходи чорних та кольорових металів, шини автомобільні відпрацьовані, побутові відходи, макулатура, тощо. Інвентаризація відходів, що утворюються при діяльності підприємства відсутня, норми утворення, їх склад, властивості та ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища не визначено, технічні паспорти відходів відсутні. Декларація про утворення відходів не складається. Місця зберігання відходів, обладнані у відповідності до вимог природоохоронного законодавства відсутні;
ст. 17 Закону України «Про відходи», ст. 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»:
- статистична звітність у сфері поводження з відходами не складається, первинний поточний облік кількості відходів, які утворюються на підприємстві (за Формою1-ВТ) не ведеться;
ст. ст. 17, 29 Закону України «Про відходи»
- моніторингові дослідження міс утворення, зберігання і видалення відходів не здійснюється;
ст.ст. 17, 34 Закону України «Про відходи», ст. 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»:
- в ході виробничої діяльності підприємстві утворюються відпрацьовані мастила в результаті обслуговування ремонту автотранспортних засобів. Крім того, підприємством здійснюєте спалювання відпрацьованих мастил опалювальних пристроях для нагрівання води в опалювальній системи Відпрацьовані мастила є відходом III класу небезпеки. Ліцензія на поводження небезпечними видами відходів (збирання зберігання, утилізація) відсутня. Реєстрова картка об`єктів утворення, оброблення утилізації відходів (по формі 2) не складається;
ст.ст. 17, 33, 34 Закону України «Про відходи» - договори щодо видалення чи утилізації відходів відсутні;
ст. 9 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» - роботи з проведення ідентифікації підприємства, як об`єкта підвищеної небезпеки не виконані, свідоцтво про Державну реєстрацію об`єкта підвищеної небезпеки або висновки держгірпромнагляду підприємством не одержано;
ст. 66 Закону України «Про охоронунавколишнього природного середовища» - плани ліквідації та локалізації аварійні ситуацій на підприємстві відсутні.
11 червня 2019 року Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області винесено Припис № 4-6105-5-3, згідно якого керівнику ТОВ «Компанія Пітлайн» приписано:
- надати інформацію та копії документів, що розглядаються в ході інспекційної перевірки до Держекоінспекції у Дніпропетровській області в термін до 18.06.2019 року;
- розробити проектну документацію з розділом ОВНС та оцінку впливу на довкілля на влаштування комплексу з обслуговування автомобілів з котельною зі спалювання відпрацьованих мастил та погодити згідно вимог чинного законодавства в термін до 01.10.2019 року;
- діяльність підприємства здійснювати за наявності дозволу на викиди забруднюючих речовин в термін до 01.10.2019 року;
не допускати здійснення викидів в атмосферне повітря від джерел викидів та джерел утворення викидів забруднюючих речовин без дозволу на викиди в термін до 11.06.2019 року;
забезпечити складання статистичної звітності по формі 2-ТП (повітря) у сфері охорони атмосферного повітря в термін до 20.02.2020 року;
розрахунок податкового зобов`язання з екологічного податку здійснювати відповідно з вимогами чинного законодавства в термін до 20.07.2019 року;
первинний облік у сфері охорони атмосферного повітря здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства в термін до 01.08.2019 року;
розробити питомі балансові норми водоспоживання та водовідведення на одиницю продукції та погодити згідно вимог чинного законодавства в термін до 01.10.2019 року;
забезпечити складання статистичної звітності по формі 2-ТП (водгосп) у сфері охорони водних ресурсів в термін до 20.02.2020 року;
організувати ведення первинного обліку у сфері водоспоживання та водовідведення відповідно до вимог чинного законодавства в термін до 01.08.2019 року;
розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства в термін до 01.10.2019 року;
розробити та погодити згідно вимог законодавства нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів у технологічних процесах та нормативи питомих показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства в термін до 01.10.2019 року;
визначити склад і властивості всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства, ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини в термін до 01.10.2019 року; забезпечити складання та подання декларації про утворення відходів підприємства в термін до 20.02.2019 року;
розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при підприємства діяльності підприємства, погодити згідно вимог законодавства в термін до 01.10.2019 року;
місця тимчасового зберігання відходів обладнати відповідно вимог чинного законодавства в термін до 01.08.2019 року;
запровадити здійснення моніторингу місць утворення, зберігання і видалення відходів в термін до 01.08.2019 року;
забезпечити здійснення первинного обліку кількості відходів, що утворюються на підприємстві за формою 1-ВТ в термін до 01.08.2019 року;
забезпечити складання та подання статистичної звітності у сфері поводження з відходами в термін до 20.07.2019 року;
укласти договори щодо утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам, що займаються збиранням, обробленням та утилізацією відходів у відповідності до вимог законодавства в термін до 01.08.2019 року;
діяльність у сфері поводження з небезпечними відходами здійснювати за наявністю ліцензії на поводження з небезпечним відходами в термін до 11.06.2019 року;
провести ідентифікацію об`єкту підвищеної небезпеки з урахуванням всіх небезпечних відходів та речовин, що утворюються на підприємстві в термін до 01.10.2019 року;
розробити плани ліквідації та локалізації аварійних ситуацій на підприємстві згідно вимог чинного законодавства в термін до 01.10.2019 року.
Вказаний припис отриманий представником відповідача 24.06.2019 року, що підтверджується поштовим повідомлення (а.с. 107-109).
Позивач в позові зазначив, що здійснювати діяльність пов`язану із операціями у сфері поводження з відходами (збирання, оброблення, перероблення, утилізація, видалення знешкодження і захоренено) без висновку з оцінки впливу на довкілля та без рішення про провадження планової діяльності є порушенням природоохороного законодавства , у зв`язку з чим звернувся до суду.
Надаючи оцінку доводами учасників справи суд виходить із того, що з 05.05.2017 року, дня офіційного опублікування, набрало чинності «Положення про Державну екологічну інспекцію України», затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275 (далі Положення №275).
Відповідно до Положення №275 Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Пунктом 7 Положення №275 встановлено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №275 Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).
Підпунктами 10 та 11 пункту 6 Положення №275 встановлено, що Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань має право:
- проводити перевірку стану організації та здійснення виробничого контролю за дотриманням суб`єктами господарювання нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин, за здійсненням інструментально-лабораторних вимірювань параметрів викидів забруднюючих речовин із стаціонарних і пересувних джерел та ефективності роботи газоочисних установок, за дотриманням установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води об`єктів у контрольних створах і перевірку дотримання правил визначення якості вод;
- проводити лабораторний аналіз стану забруднення земель, у тому числі радіоактивний, у зонах безпосереднього впливу викидів і скидів підприємствами забруднюючих речовин, а також у разі виникнення аварій та надзвичайних ситуацій.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (далі Закон №877-V).
Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно частин 1 та 6 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт
Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Приписами ч. 5 ст. 4 Закону №877-V передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Аналізуючи наведене, суд зазначає, що Інспекція є належним органом, якому законодавством надано право звертатися до суду з позовами про застосування заходів реагування щодо повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг відповідним суб`єктом господарювання, що спростовую доводи Підприємства у цій частині.
Щодо посилань відповідача на порушення позивачем порядку проведення перевірки суд зазначає про таке.
Частиною першою статті 6 Закону № 877-V, встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
Статтею 7 визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Положення цих норм кореспондуються зі статтею 10 зазначеного Закону, яка визначає право суб`єкта господарювання не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів нагляду, якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.
Суд відмічає, що вищенаведеними нормами встановлені, як умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, так і наслідки, у разі порушення органом державного нагляду (контролю) вимог Закону № 877-V щодо оформлення та надання суб`єкту господарювання повідомлення (направлення) про перевірку та посвідчення на здійснення перевірки.
Тобто, законодавець, передбачивши можливі порушення органом державного нагляду (контролю) порядку призначення перевірки, наділив суб`єктів господарювання правом не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів нагляду.
А відтак, на переконання суду, допустивши контролюючий орган до початку проведення контролю (нагляду), проставивши відмітку про отримання направлення від 21.05.2019 року на проведення перевірки, (а.с. 7 зворот) позивач у подальшому втрачає право на визнання незаконними наслідків такої перевірки, враховуючи, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн» не оскаржували дії щодо проведення вищевказаної позапланової перевірки в судовому порядку.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, оскільки допуск до проведення перевірки відбувся, надалі предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених контролюючим органом порушень законодавства.
Аналогічна позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 18.01.2019 року у справі №815/3007/16, провадження №К/9901/7438/18.
Вирішуючи питання застосування заходів шляхом часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг, під час якого здійснюється діяльність пов`язана із операціями у сфері поводження з відходами (збирання, оброблення, перероблення, утилізація, видалення знешкодження і захоренено) без висновку з оцінки впливу на довкілля та без рішення про провадження планової діяльності в Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн» суд виходить з такого.
Позивач в позові зазначив на те, що підприємством здійснюється спалювання відпрацьованих мастил в опалювальних пристроях для нагрівання води в опалювальній системі. Відпрацьовані мастила є відходом III класу небезпеки. Проектна документація з розділом ОВНС та висновок з оцінки впливу на довкілля відсутній.
Однак, позивачем жодних доказів на підтвердження вказаних обставин суду не надано.
Суд зазначає, що актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства не встановлено жодних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, також не встановлено кількісний та якісний склад можливих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від діяльності відповідача.
Так, відповідно до частини першої статті 42 Конституції України кожен має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом, а частиною першою статті 50 Основного закону передбачено право кожного на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Як визначено ч. ч. 5,6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади АР Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
Згідно із частиною п`ятою статті 11 Закону «Про охорону атмосферного повітря» № 2707-XII від 16.10.1992 (далі - Закон № 2707-XII), викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, який видається територіальним органом спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів за погодженням із територіальним органом спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров`я.
Відповідно до пункту 1.15.5 Інструкції про зміст та порядок складання звіту проведення інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 10.02.1995 № 7, стаціонарне джерело забруднення атмосфери - це підприємство, цех, агрегат, установка або інший нерухомий об`єкт, що зберігає свої просторові координати протягом певного часу і здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферу.
Поряд з цим, для констатації порушення умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря повинні бути встановлені і в подальшому відображені в акті перевірки наступні обставини: підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо здійснюють викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин; такі речовини або їх суміші дійсно є забруднюючими (наявні у Переліку найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, викиди яких в атмосферне повітря підлягають регулюванню, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29.11.2001 № 1598, або наявні докази, що речовини можуть прямо або опосередковано справляти негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища); викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря відбуваються без отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.
Вказана позиція кореспондується із викладеними у постановах Касаційного адміністративного суду від 12.09.2019 року у справі № 440/3838/18 та 03.09.2019 у справі №815/3210/18, де зазначено про те, що для визнання порушення умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в акті перевірки повинні бути зафіксовані обставини, з якими законодавець пов`язує негативні наслідки для суб`єкта господарювання, зокрема, чи є речовини, які надходять в атмосферне повітря внаслідок роботи цих об`єктів забруднюючими, перелік цих речовин та їх значення.
Окрім того, Наказом Міністерства охорони навколишнього середовища України № 314 від 16 серпня 2004 року затверджено Перелік типів устаткування, для яких розробляються нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, не включено до переліку таких опалювальні пристрої для нагрівання води в опалювальній системі, що дозволяє зробити висновок про відсутність за даних обставин необхідності в отриманні дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.
Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.
Однак, під час судового розгляду справи позивачем не доведено підстав для часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, оскільки доказів, що підприємством здійснюється спалювання відпрацьованих мастил в опалювальних пристроях для нагрівання води в опалювальній системі суду не надано.
За наведених обставин у сукупності, суд не знаходить підстав для часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг об`єктів Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн», а відтак позов задоволенню не підлягає.
Розподіл судових витрат в порядку ст. 139 КАС України, за результатами розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись ст. ст. ст. 2, 90, 139-143, 242-246, 250, 255 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Пітлайн» про застосування заходів реагування - залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев