Справа № 127/17357/19
Суддя: Чернюк І. В.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження 8-а 127/3/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді Чернюка І.В.,

при секретарі Павленко І.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Цубера М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні заяву представника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубера М.М. про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року за нововиявленими обставинами по справі № 127/17357/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції Марунича Вадима Миколайовича про визнання дій інспектора неправомірними, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

встановив:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції Марунича Вадима Миколайовича про визнання дій інспектора неправомірними, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області скасовано постанову серії НК № 343492 від 14 червня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у розмірі 255 гривень, винесену інспектором 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенантом поліції Маруничем Вадимом Миколайовичем та закрито провадження в справі про адміністративне правопорушення.

20.08.2019 року постановою Вінницького апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу інспектора 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції Марунича Вадима Миколайовича залишено без задоволення, а рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 - без змін.

15.10.2019 року на адресу суду від представника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубера М.М. надійшла заява про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року у справі № 127/17357/19.

Підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами позивач вказує на роз`яснення з ДП «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» в якому зазначено, що опломбування лазерних приладів вимірювання швидкості транспортних засобів приладу TruCam LTI 20/20 не передбачено експлуатаційними документами, методикою повірки або іншими документами.

Ухвалою суду від 18.10.2019 відкрито провадження за заявою представника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубера М.М. про перегляд рішення від 24.07.2019 в зв`язку з нововиявленими обставинами.

В судовому засіданні представник Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубер М.М. вимоги заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 просив відмовити в задоволенні заяви представника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубера М.М. про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 229 КАС України розгляд адміністративної справи в судовому засіданні здійснюється за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вислухавши думку позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 14.06.2019 року інспектором 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенантом поліції Маруничем В.М. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК № 343492, якою визнано винним ОСОБА_1 в тому, що він 14.06.2019 року о 06 год. 39 хв. на АДМ-21, 295 км керуючи автомобілем марки «BMW 525 D» д.н.з. НОМЕР_1 перевищив швидкісний режим у населеному пункті с. Стрижавка на 29 км/год., рухаючись із швидкістю 79 км/год., чим порушив п. 12.4 ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 122 ч. 1 КУпАП. Вказаною постановою на ОСОБА_1 накладено стягнення у виді штрафу в сумі 255 гривень.

Підставою скасування даної постанови стало те, що швидкість руху автомобіля позивача вимірювалась лазерним вимірювачем швидкості «TruCam LTI 20/20» серійний номер ТС 000303, однак позивачем в судовому засіданні був наданий фотознімок на якому чітко зображено, що на вищевказаному пристрої відсутній відбиток повірочного тавра або пломби. З наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про затвердження Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації та оформлення її результатів № 193 від 08.02.2016 року вбачається, що у разі якщо відбиток повірочного тавра або пломбу пошкоджено, чи свідоцтво про повірку втрачено, засіб вимірювальної техніки вважається не повіреним.

У зв`язку з викладеною обставиною, суд дійшов до висновку, що показники швидкості руху автомобіля отриманні за допомогою «TruCam LTI 20/20» не є належним доказом, оскільки пристрій, який здійснював заміри був належним чином не повіреним (відсутня пломба або повірочне тавро), а тому суд не взяв до уваги дані показники під час розгляду справи та зазначив, що інших доказів, які підтверджували факт вчинення позивачем даного правопорушення, суду надано не було.

Однак, представник Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубер М.М. у поданій ним заяві звертає увагу на роз`яснення з ДП «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» в якому зазначено, що опломбування лазерних приладів вимірювання швидкості транспортних засобів приладу TruCam LTI 20/20 не передбачено експлуатаційними документами, методикою повірки або іншими документами. В підтвердження чого було надано інструкцію, яка розроблена Науково-виробничим відділом метрологічного забезпечення вимірювань параметрів руху та віброакустичних величин науково-виробничого інституту метрологічного забезпечення вимірювань геометричних, механічних та віброакустичних величин (відділ № 22) ДП "Укрметртестстаидарт", що має назву «Метрологія. Лазерний вимірювач транспортних засобів «TruCam». Методики повірки.» № 322/02-2011.

Таким чином, враховуючи, що прилад вимірювання швидкості рухутранспортних засобів TruCam LTI 20/20 не потребує опломбуванню, а тому заявник просить скасувати рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року у справі № 127/17357/19.

Надаючи правову оцінку доводам заявника, суд враховує наступне.

Частиною 1статті 361 КАС України встановлено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до пункту 1 частини 2статті 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто, ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі ні особам, які брали участь у розгляді адміністративної справи, ні суду, який її розглядав та вирішував її по суті.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Таким чином, нововиявленими слід вважати обставини, які: 1) об`єктивно існували на момент вирішення адміністративної справи; 2) не були відомі і не могли бути відомі на час прийняття рішення суду та хоча б одній особі, яка брала участь у справі. Наявність обох цих умов для визнання обставини нововиявленою є обов`язковою.

В адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто, перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Суд зазначає, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення. Ці обставини повинні бути належним чином підтверджені письмовими доказами, показаннями свідків, нотаріальною формою певних документів, тощо.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового рішення, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні суду за умови виконання ними всіх вимог закону для об`єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Аналогічний підхід до визначення підстав перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами викладений в Узагальненні судової практики розгляду адміністративними судами заяв про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами (постанова Пленуму Вищого адміністративного суду України від 22.05.2015 року № 7).

Суд наголошує, що звертаючись до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали суду, заявником не зазначено жодної нововиявленої обставини в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Згідно з прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ст. 6 § 1 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, повинно тлумачитися в світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип юридичної певності, який, серед іншого, вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.

Новий розгляд справи, провадження у якій було закінчено остаточним рішенням, у зв`язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження, сам по собі не суперечить принципові юридичної визначеності в тій мірі, в якій він використовується для виправлення помилок правосуддя. Однак, суд повинен визначити, чи була така процедура застосована у спосіб, сумісний зі ст. 6 Конвенції.

Правова певність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого і обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи (рішення у справі "Правєдная проти Росії", №. 69529/01; у справі "Рябих проти Росії", № 52854/99, п. 52; у справі "Брумареску проти Румунії", № 28342/95, п. 61).

Ініціювання перегляду судового рішення лише з метою нового слухання і вирішення справи суперечить принципу правової визначеності, який є складовою верховенства права.

Відповідно до частини 4 статті368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Положеннями частини 1, 2 статті 369 КАС України передбачено, що у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу. Судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими або виключними обставинами може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції.

З огляду на викладене, заява про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду є необґрунтованою, наведені в ній обставини не є нововиявленими в розумінні положень статті 361 КАС України, оскільки інструкція, яка розроблена Науково-виробничим відділом метрологічного забезпечення вимірювань параметрів руху та віброакустичних величин науково-виробничого інституту метрологічного забезпечення вимірювань геометричних, механічних та віброакустичних величин (відділ № 22) ДП "Укрметртестстаидарт" та має назву «Метрологія. Лазерний вимірювач транспортних засобів «TruCam». Методики повірки.» № 322/02-2011 набрала законної сили 25.10.2011 року, а враховуючи те, що працівники Управління патрульної поліції ДПП використовують у своєї діяльності пристрій TruCam, останнім мало бути відомо про існування вказаної інструкції, а тому підстави для скасування рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року у справі № 127/17357/19 - відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст. 14, 248, 256, 361, 368, 369 КАС України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні заяви представника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Цубера М.М. про перегляд рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року за нововиявленими обставинами по справі № 127/17357/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції Марунича Вадима Миколайовича про визнання дій інспектора неправомірними, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі - відмовити.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2019 року у справі № 127/17357/19 - залишити в силі.

Копії ухвали направити сторонам по справі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту ухвали суду до Сьомого апеляційного адміністративного суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи.

Суддя