Справа № 1.380.2019.005708
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

справа №1.380.2019.005708

04 листопада 2019 року

м. Львів, вул. Чоловського, буд. 2

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Лунь З.І. перевірив матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «СММ ГРУП» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

В С Т А Н О В И В :

Головне управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35) звернулося до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СММ ГРУП» (місцезнаходження: 79018, м.Львів, вул.Залізнична, 24), в якому просить суд підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю «СММ ГРУП».

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 283 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів, зокрема, щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Частиною 2 ст. 283 КАС України визначено, що заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Слід зазначити, що до звернень органів доходів і зборів застосовуються загальні вимоги та правила відкриття провадження у справі, визначені главами 1, 2 Розділу ІІ «Позовне провадження» КАС України, але з урахуванням особливостей положень ст. 283 КАС України, яка віднесена до параграфу 2 глави 11 розділу ІІ КАС України, де регламентовано розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ.

Також заявник повідомляє, що судовий збір за подання заяви щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна не сплачується, оскільки ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлює вичерпний перелік документів за подання яких необхідно сплатити судовий збір. Вказане подання Закон не відносить до об`єктів за які справляється судовий збір. На підтвердження своєї правової позиції посилається на постанову Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 826/4533/17 (адміністративне провадження №К/9901/38123/18).

З цього приводу суд зазначає таке.

Стаття 3 Закону України «Про судовий збір» визначає об`єкти справляння судового збору.

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Процесуальним законодавством (Кодексом адміністративного судочинства України) передбачено звернення органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Частиною 2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік заяв, які не є об`єктами справляння судового збору. Серед таких заяв відсутня, зокрема, передбачена процесуальним законодавством (Кодексом адміністративного судочинства України) заява органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Таким чином, умовою реалізації права органу доходів і зборів на подання до суду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків у порядку, встановленому ст.283 КАС України, є долучення до такої заяви документу про сплату судового збору.

Даний висновок суду відповідає правовій позиції, наведеній в ухвалі Верховного Суду від 24.01.2019 у справі №640/18757/18 (№ К/9901/1712/19) та в ухвалі Верховного Суду від 16.07.2019 у справі № 640/9392/19 (К/9901/19358/19).

Відтак, така заява є об`єктом справляння судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Посилання ж заявника на ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яка встановлює вичерпний перелік документів за подання яких необхідно сплатити судовий збір судом не враховуються, оскільки така стаття (в чинній редакції Закону України «Про судовий збір») визначає лише розміри ставок судового збору, а не об`єкти справляння судового збору.

Також суд не погоджується з покликаннями заявника на постанову Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 826/4533/17 (адміністративне провадження №К/9901/38123/18), оскільки предметом касаційної скарги в даній справі було те, чи підлягає оплаті судовим збором саме подання органів доходів і зборів про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків. В чинній редакції Кодексу адміністративного судочинства України відсутня така форма звернення до суду органів доходів і зборів як подання, натомість передбачена заява щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, що для цілей справляння судового збору може вважатися іншою заявою, передбаченою процесуальним законодавством в розумінні абз.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір».

За приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019рік» з 01.01.2019 установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921,00грн.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду позовної заяви суб`єктом владних повноважень ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що у даному позові заявлено вимогу немайнового характеру і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 01.01.2019, ставка судового збору за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру становить 1921,00грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 1921,00грн.

Також, статтею 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Тому, позивачу необхідно надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору або докази звільнення від його сплати.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оскільки Головне управління ДПС у Львівській області не відноситься до суб`єктів, які звільнені від сплати судового збору, а належний документ про сплату такого до матеріалів заяви не додано, вказане є порушенням процесуального закону.

Крім цього, всупереч п. 6 ч. 2 ст. 283 КАС України Головне управління ДПС у Львівській області звернулося до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, яка підписана особою без надання документів, які надають їй це право.

Згідно з ч. 3 ст. 283 КАС України у разі недотримання вимог ч. 3 цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Суддя зазначає, що подання заяви без додержання вимог, передбачених до ч. 3 ст.283 КАС України є підставою для залишення її без руху.

Відтак, приймаючи до уваги викладене, а також те, що цю заяву подано 01.11.2019 о 15:46год., суд вважає за необхідне залишити без руху заяву Головного управління ДПС у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «СММ ГРУП» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків та встановити заявнику строк до 15:00 год. 04.11.2019, для надання заявником до суду доказів сплати судового збору та приведені заяви у відповідність ч. 2 ст. 283 КАС України.

Керуючись ст. 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

У Х В А Л И В :

заяву Головного управління ДПС у Львівській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «СММ ГРУП» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - залишити без руху.

Надати Головному управлінню ДПС у Львівській області строк для усунення недоліків позовної зави до 15:00 год. 04.11.2019.

Роз`яснити заявнику, що у разі не усунення ним у визначений судом термін недоліків, заяву з доданими до неї документами буде повернуто відповідно до приписів ч. 3 ст. 283 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лунь З.І.