Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № ЗД/380/51/19
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ПОЗОВУ

31 жовтня 2019 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, головуючий суддя Гавдик З.В., секретар судового засідання Колодій О.Р., розглянувши в судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви за

заявою ОСОБА_1 , представник - ОСОБА_2
до Державного бюро розслідувань, представник - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

29.10.2019 року ОСОБА_1 до пред`явлення позову подано до Львівського окружного адміністративного суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову, в якій заявник просить постановити ухвалу про забезпечення позову шляхом:

1. Зупинити дію Наказу директора Державного бюро розслідувань № 285 від 21.10.2019 «Про оголошення результатів рейтингового інтернет-голосування та затвердження складу Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань»;

2. Заборонити Державному бюро розслідувань оприлюднювати Наказ директора Державного бюро розслідувань № 285 від 21.10.2019 «Про оголошення результатів рейтингового інтернет-голосування та затвердження складу Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань» на офіційному веб-сайті Державного бюро розслідувань.

Мотивація заяви наступна:

ГО «ВАРТА 700» подано кандидатуру ОСОБА_1 для обрання в члени Ради Громадського Контролю при Державному Бюро розслідувань. Згідно Звіту уповноважених осіб на прийом і розгляд поданих для участі в конкурсі з формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань документів від 12.04.2019 р., до участі в голосуванні було допущено 43 кандидати. Серед цих кандидатів під номером « 42» було допущено кандидата від ГО «ВАРТА 700» ОСОБА_1 . Звіт міститься на офіційному веб-сайті Державного Бюро розслідувань за посиланням: https://dbr.gov.ua/sites/default/files/1111/zvit_RGK.PDF

Для можливості проголосувати за кандидатів було надано проміжок часу з 15 год 00 хв 03 жовтня 2019 року до 15 год 00 хв. 04 жовтня 2019 року. В цей проміжок часу відбувалось інтернет-голосування за членів Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань. По завершенню голосування на інтернет-сайті Державного Бюро розслідувань за посиланням https://voting.dbr.gov.ua/voting/public/public_report.txt містяться відомості про результати голосування за кандидатури членів Ради громадського контролю.

Відповідно до п.12. Порядку формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, наказ про затвердження складу Ради або внесення змін до такого складу разом з оголошенням про результати рейтингового інтернет-голосування із зазначенням кількості голосів, поданих за кожного кандидата, а у разі проведення конкурсу для обрання члена (членів) Ради замість того (тих), повноваження якого (яких) припинені, - із зазначенням обраного члена (членів) Ради, видається протягом 10 робочих днів після проведення голосування і оприлюднюється на офіційному веб-сайті Державного бюро розслідувань на наступний робочий день після його видання.

17 жовтня 2019 року позивачем подано інформаційний запит на ім`я директора Державного бюро розслідувань для отримання публічної інформації, чи видавався Державним бюро розслідувань наказ про затвердження складу Ради громадського контролю до ДБР або внесення змін до такого складу разом з оголошенням про результати рейтингового інтернет-голосування із зазначенням кількості голосів, поданих за кожного кандидата.

На даний запит надійшла відповідь вих. ПІ-370/15/19 від 28.10.2019 року про те, що директором Державного Бюро розслідувань видано Наказом № 285 від 21.10.2019 року «Про оголошення результатів рейтингового інтернет-голосування та затвердження складу Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань» (надалі - Наказ), який підлягає оприлюдненню на наступний день.

У даній відповіді також зазначено, що за результатами заходів, вжитих для перевірки достовірності проведеного голосування, були виявлені факти, що свідчать про порушення передбаченого в Порядку правила одноразового особистого голосування за кандидатів та суттєво впливають на результати інтернет-голосування на користь конкретної групи осіб.

Згідно з п. 11 Порядку формування Ради громадського контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 20.12.2017р. при Державному бюро розслідувань, під час проведення рейтингового інтернет-голосування забезпечується недопущення автоматичного введення інформації, зокрема автоматичного обрання кандидатів, без участі громадянина.

Згідно протоколу голосування за кандидатури членів Ради Громадського Контролю при Державному Бюро розслідувань (https://voting.dbr.gov.ua/voting/public/public_report.txt), вбачаються обставини, які свідчать про наявність впливу на результати голосування із застосуванням інформаційних технологій, з порушенням принципу безпосереднього обрання кандидатів в члени Ради Громадського Контролю кожним громадянином, а саме в наступному:

Мали місце масові «синхронні голосування», зокрема одночасно за кандидатів під номерами « 1,4, 5, 10, 16, 17, 20, 24, 26, 29, 30, 32, 37, 38, 43» «проголосувало» 94 (дев`яносто чотири) особи, однак кандидати під вище зазначеними номерами представляли різні громадські об`єднання. Одночасно, за кандидатів під номерами « 1,4, 5, 10, 16, 17, 20, 24, 26, 29, 30, 32, 34, 37, 43» проголосувало 41 особа. Одночасно за кандидатів під номерами « 1,4,5, 10, 16, 17, 20, 24, 26, 29, 30, 32, 34, 37, 43» проголосувало 108 чоловік.

З наведеного вбачається, що певна група людей з метою встановлення контролю над Радою громадського контролю при Державному бюро розслідувань організувала голосування таким чином, щоб відбувалось голосування одночасно за 10-12 кандидатів, і для того, щоб «замаскувати» свої дії - в групу до основних кандидатів додавались 2-3 кандидати для того, аби створити враження що процес голосування не контролюється з одного центру.

Під час голосування непоодинокі випадки були голосування з однакових IP адрес, так наприклад з IP адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 проголосувало 12 осіб, з IP адреси ІНФОРМАЦІЯ_2 проголосувало 11 осіб, з IP адреси ІНФОРМАЦІЯ_3 проголосувало 20 осіб.

В електронному протоколі про результати голосування відсутні МАС - адреси осіб, які проголосували, що унеможливлює перевірку, а скільки взагалі електронних комп`ютерних пристроїв взяло участь у голосуванні, відсутня можливість перевірити, чи не мали місце випадки, коли з одного і того самого електронного пристрою відбувалось одночасно серійне голосування одразу декількома особами.

Вище наведене свідчить про те, що технічне забезпечення процесу електронного голосування було не на належному рівні та не дозволило уникнути зловживань та втручання у волевиявлення громадян щодо обрання персонального складу Ради Громадського Контролю при Державному Бюро розслідувань.

Відповідно до п. 2 Порядку формування Ради громадського контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 20.12.2017р. конкурс з формування складу Ради проводиться шляхом рейтингового інтернет- голосування громадян, які проживають на території України. Однак електронна система голосування за своїми технічними можливостями не змогла забезпечити фільтрацію осіб, які проживають на території України, але голосували з-за кордону, оскільки для голосування достатньо було мати електронну пошту та мобільний телефон українського оператора мобільного зв`язку.

Разом з тим, на офіційній інтернет-сторінці Держаного Бюро розслідувань 18 жовтня 2019 року в розділі «Новини» з`явилась стаття з назвою «Виявлено ознаки організованого масового голосування за членів РГК при ДБР» (https://dbr.gov.ua/news/viyavleno-oznaki-organizovanogo-masovogo-golosuvannya-za-chleniv-rgk-pri-dbr).

Згідно відомостей, розміщених у вище вказаній статті, зазначається, що «Виявлено обставини, що можуть свідчити про можливе масове організоване голосування під час обрання членів Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань на користь перших 13 кандидатів у рейтингу - за цими даними зареєстровано кримінальне провадження»

За основу даного припущення, як зазначено у статті, взято наступне:

1) виявлено пакети телефонних номерів, в яких відрізняються лише останні три цифри. Це близько 1100 телефонних номерів, які використовувалися лише при голосуванні за 13 кандидатів, що складає близько 30% голосів за кожного з них;

2) Серед голосів за перших по рейтингу 13 кандидатів частка багаторазових голосувань з однієїадреси складає від 70% до 86%, що значно перевищує середній показник в 10% для інших кандидатів;

3) Близько 400 (10%) голосів за кожного з 13 кандидатів було отримано з «одноразових» електронних адрес, доменів, зареєстрованих за день до голосування. Більшість з них зареєстрована в однаковий час;

4) Голосування за 13 кандидатів рейтингу відбувалося синхронно, без коливань - однакове збільшення голосів в один час по всім 13 кандидатам. Більше того, з 00:00 по 05:10 4 жовтня продовжується синхронне зростання голосів за 13 кандидатів, яке припинилося одночасно. Варто зазначити, що з півночі по усім іншим кандидатам голосування майже не відбувалося.»

Ці відомості, що містяться у статті з назвою «Виявлено ознаки організованого масового голосування за членів РГК при ДБР» містять підстави також вважати, що голосування відбувалось не шляхом персонального голосування, як передбаченого законом, а організованого масового голосування, всупереч вимогам Порядку формування Ради громадського контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 20.12.2017р., що є неприпустимим, незаконним та таким, що обмежує моє право та право інших кандидатів, які подавали свої кандидатури для участі в конкурсі з формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, на чесних та законних підставах бути обраним до вказаної РГК.

Також позивач зазначає, що відповідно до п. 6 Порядку формування Ради громадського контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 20.12.2017р., кандидатури для участі в конкурсі з формування складу Ради подаються громадськими об`єднаннями, що діють відповідно до Закону України «Про громадські об`єднання» та протягом не менше двох років до дня подання документів для участі в конкурсі провадять діяльність з питань, пов`язаних в правозахисною діяльністю. Цілі і завдання такої діяльності повинні бути підтверджені установчими документами відповідного громадського об`єднання.

Такі зазначені порушення положень Порядку формування Ради громадського контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1086 від 20.12.2017р. та інші порушення будуть описані більш детально в адміністративному позові, який буде подано ОСОБА_1 , в порядку та у строки, визначені КАС України.

Представник позивача в судовому засіданні заяву підтримав, надав суду додаткові пояснення та наступні докази:

- роздрук (скріншот) із електронної поштової скриньки ОСОБА_1 , що підверджує надсилання документів на адресу Державного бюро розслідувань (далі - ДБР ) для участі у конкурсі для обрання в члени Ради Громадського Контролю (далі - РГК) при ДБР;

- роздрук (скріншот) із офіційної Інтернет-сторінки ДБР (https://dbr.gov.ua/news/zvit-upovnovazhenikh-osib-na-priyom-i-rozglyad-podanikh-dlya-uchasti-v-konkursi-z-formuvannya-skladu-rgk-pri-dbr-dokumentiv) з інформацією про допущених до участі у конкурсі для обрання в члени РГК при ДБР, серед яких у списку під номером « 42» числиться ОСОБА_1 ;

- звіт уповноважених осіб на прийом і розгляд поданих для участі в конкурсі з формування складу РГК при ДБР документів, що роздрукований із офіційної Інтернет-сторінки ДБР (https://dbr.gov.ua/sites/default/files/1111/zvit_RGK.PDF), та який підтверджує факт допущення ОСОБА_1 до участі у конкурсі для обрання в члени РГК при ДБР;

- роздрук (скріншот) із офіційної Інтернет-сторінки ДБР ( https://dbr.gov.ua/news/viyavleno-oznaki-organizovanogo-masovogo-golosuvannya-za-chleniv-rgk-pri-dbr) з інформацією про виявлені ознаки організованого масового голосування за членів РГК при ДБР;

- роздрук (скріншот) з Інтернет ресурсу «sud. ua » (https://sud.ua/ru/news/ukraine/152727), з інформацією від Директора ДБР Романа Труби про виявленні порушення під час обрання в члени РГК при ДБР,

вказані документи з позиції позивача підтверджують порушення її прав, зокрема, як учасника конкурсу, відтак просив заяву задоволити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується наявною у справі телефонограмою.

При постановлені ухвали судом враховано наступне:

Згідно ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Ухвалу про забезпечення позову постановляє суд першої інстанції, а якщо розпочато апеляційне провадження, то таку ухвалу може постановити суд апеляційної інстанції.

Подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Згідно ст. 151 КАС України, позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Згідно ст. 154 КАС України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Оскарження ухвали про скасування забезпечення позову або про заміну одного заходу забезпечення позову іншим зупиняє виконання цієї ухвали.

При постановленні ухвали суд виходить з наступного:

Суд відзначає, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Судом враховуються аргументи позивача поданої заяви про забезпечення позову, оскільки вказані позивачем обставини потребують повного та всебічного дослідження в ході судового розгляду справи, суд бере до уваги той факт, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, буде ускладненим, тому суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову, відтак вказану заяву слід задоволити.

Також судом враховується і обставини встановленні Окружним адміністративним судом м. Києва у справі 640/20029/19 при вирішенні питання про забезпечення позову, щодо цих же обставин, про те, що:

«З відкритих джерел (https://dbr.gov.ua) судом установлено, що 20.03.2019 було оголошено вибори з обрання нового складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань. Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 12.04.2019 зупинив конкурс з обрання членів Ради громадського контролю, ухвалою від 18.09.2019 - конкурс було відновлено. Державним бюро розслідування 23.09.2019 оприлюднено оголошення про рейтингове інтернет-голосування з обрання нового складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, яке мало відбутись з 15:00 год. 03.10.2019 по 15:00 год. 04.10.2019. До виборів допущено 43 представників громадських об`єднань.

Державним бюро розслідування 18.10.2019 оприлюднено оголошення про виявлення обставини, що можуть свідчити про можливе масове організоване голосування під час обрання членів Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань на користь перших 13 кандидатів у рейтингу - за цими даними зареєстровано кримінальне провадження. За попереднім аналізом виявлено обставини, які можуть свідчити про не персональне, а масове організоване голосування на користь перших 13 переможців конкурсу.

Ознаки можливої організації масового голосування за 13 кандидатів. Перше: виявлено пакети телефонних номерів, в яких відрізняються лише останні три цифри. Це близько 1100 телефонних номерів, які використовувалися лише при голосуванні за 13 кандидатів, що складає близько 30% голосів за кожного з них. Друге: серед голосів за перших по рейтингу 13 кандидатів частка багаторазових голосувань з однієї IP-адреси складає від 70% до 86%, що значно перевищує середній показник в 10% для інших кандидатів. Третє: близько 400 (10%) голосів за кожного з 13 кандидатів було отримано з «одноразових» електронних адрес, доменів, зареєстрованих за день до голосування. Більшість з них зареєстрована в однаковий час. Четверте: голосування за 13 кандидатів рейтингу відбувалося синхронно, без коливань - однакове збільшення голосів в один час по всім 13 кандидатам. Більше того, з 00:00 год. по 05:10 год. 04.10.2019 продовжується синхронне зростання голосів за 13 кандидатів, яке припинилося одночасно. З півночі по усім іншим кандидатам голосування майже не відбувалося.

На думку суду, оприлюднене Державним бюро розслідуванням оголошення про масове організоване голосування під час обрання членів Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань свідчить про невідповідність голосування вимогам пункту 11 «Положення про Раду громадського контролю при Державному бюро розслідувань» щодо особистого голосування за кандидата.

Позивач просить заборонити Державному бюро розслідувань оголошувати результати рейтингового інтернет-голосування та заборонити видавати наказ про затвердження складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань.

Згідно зі статтею 151 КАС України позов може бути забезпечено: зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку (пункти 1-5 частина перша). Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб (частина друга).

До заяви додано звіт уповноважених осіб на прийом і розгляд поданих для участі в конкурсі з формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань документів, відповідно до якого до переліку кандидатів до складу Ради включено під №18 ОСОБА_1 представника громадського об`єднання «Комітет з питань захисту прав потерпілих від злочинів».

Розглядаючи можливість забезпечення позову суд зазначає, що за змістом частини першої статті 28 Закону України «Про Державне бюро розслідувань» від 12.11.2015 №794-VIII метою утворення Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань забезпечення прозорості та цивільного контролю за діяльністю органу.

Згідно з «Положення про Раду громадського контролю при Державному бюро розслідувань», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.2017 №1086: Рада провадить свою діяльність на засадах верховенства права, законності і гласності, позапартійності, неупередженості, вільного волевиявлення та рівноправності членів, відкритості для суспільства (пункт 3); Рада формується на засадах відкритого та прозорого конкурсу у складі 15 осіб строком на один рік (пункт 8).

За висновком суду, визначальним у формуванні Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, яка повинна здійснювати контроль за діяльністю органу є обрання членів Ради за процедурою, яка повинна забезпечити рівні можливості як для кандидатів так і для тих, хто приймає участь у голосуванні. При цьому необхідним є встановлення такої процедури голосування, яка забезпечуватиме можливість голосування якнайширшого кола осіб, справедливе голосування, яке б дало можливість обрати тих кандидатів, які набрали більшу кількість голосів.

Правила проведення голосування кандидатів, встановлені пунктом 11 «Порядку формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань», запровадженні саме для дотримання зазначених вимог.

У даному випадку, Державним бюро розслідування повідомлено про обставини, які свідчать, що під час голосування перевага надавалась окремим кандидатам. При цьому, в оголошенні наведено вагомі аргументи на підтвердження таких припущень, які свідчать про очевидну спотвореність результатів голосування внаслідок таких порушень.

Суд констатує, що Закон України «Про Державне бюро розслідувань», «Порядок формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань», «Порядок формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань» не містить процедури вирішення спорів у разі встановлення очевидної ймовірності голосування за конкретних кандидатів, що порушенням принципів формування Ради громадського контролю.

Як уже зазначалось, позов може бути забезпечений у разі очевидної протиправності рішень, дій, бездіяльності суб`єкта владних повноважень або невжиття заходів забезпечення ускладнить, унеможливить захист прав, інтересів особи.

Судом не встановлено прийняття Державним бюро розслідування рішення, вчинення дій чи бездіяльності. Разом з тим, за твердженням Директора Державного бюро розслідування, не зважаючи на встановлені порушення, він змушений буде оголосити результати конкурсу та затвердити склад Ради. Суд вважає, що затвердження Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань за встановлених порушень є неприпустимим. Директор Державного бюро розслідувань як особа, яку наділено повноваженнями призначати конкурс та затверджувати його результати зобов`язаний вжити заходів недопущення формування Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, голосування за склад якої відбувалось з порушеннями, що дає підстави вважати про суттєве спотворення результатів голосування.

З огляду на встановлені обставини, зважаючи на те, що заявник був учасником конкурсу на члена Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, судом встановлені Державним бюро розслідування ознаки упередженості голосування визнанні суттєвими та такими, що очевидно могли вплинути на результати голосування.

Пунктом 12 «Положення про Раду громадського контролю при Державному бюро розслідувань» передбачено, що наказ про затвердження складу Ради або внесення змін до такого складу разом з оголошенням про результати рейтингового інтернет-голосування із зазначенням кількості голосів, поданих за кожного кандидата, а у разі проведення конкурсу для обрання члена (членів) Ради замість того (тих), повноваження якого (яких) припинені, - із зазначенням обраного члена (членів) Ради, видається протягом 10 робочих днів після проведення голосування і оприлюднюється на офіційному веб-сайті Державного бюро розслідувань на наступний робочий день після його видання.

Враховуючи висновки суду, заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, відповідно слід вжити заходи забезпечення позову шляхом: заборони Державному бюро розслідувань оголошувати про результати рейтингового інтернет-голосування із зазначенням кількості голосів, поданих за кожного кандидата за результатами інтернет-голосування до складу членів Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, яке відбулось 03.10.2019-04.10.2019; заборони Державному бюро розслідувань видавати наказ про затвердження складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань».

Враховуючи принцип співмірності та співвідношення прав які просить захистити позивач суд вважає, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Керуючись ст. ст. 150-154, 248, 256, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) від 29.10.2019 року про забезпечення позову - задоволити повністю.

Забезпечити заяву ОСОБА_1 до Державного бюро розслідувань шляхом:

Зупинити дію Наказу директора Державного бюро розслідувань № 285 від 21.10.2019 «Про оголошення результатів рейтингового інтернет-голосування та затвердження складу Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань»;

Заборонити Державному бюро розслідувань оприлюднювати Наказ директора Державного бюро розслідувань № 285 від 21.10.2019 «Про оголошення результатів рейтингового інтернет-голосування та затвердження складу Ради громадського контролю при Державному Бюро розслідувань» на офіційному вебсайті Державного бюро розслідувань.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Львівський оружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (проголошення).

Ухвала складена в повному обсязі 01.11.2019 року.

Суддя Гавдик З.В.