Справа № 260/1373/19
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

30 жовтня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1373/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Маєцька Н.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області, Хустського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою Головного управління ДФС у Закарпатській області, Хустського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, якою просить: 1) Визначити причини пропуску строку звернення до суду про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу поважними та поновити такий строк; 2) Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС в Закарпатській області від 05 лютого 2018 року № Ф02554-17 про сплату єдиного соціального внеску у сумі 10837,64 грн.; 3) Зупинити примусове виконання вимоги № Ф-2554-17 від 02 травня 2018 року Головного управління ДФС у Закарпатській області Хустським районним відділом Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області; 4) Зобов`язати Головне управління ДФС у Закарпатській області повернути утримані кошти з ОСОБА_1 у розмірі 3036,00 грн.

Ухвалою судді від 04 жовтня 2019 року визнано неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків.

Відповідно до вказаної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення строків звернення до суду із зазначенням інших поважних підстав пропущення строку звернення до суду та доказів на підтвердження таких обставин.

28 жовтня 2019 року на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху до суду надійшла заява позивача про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що вона неодноразово зверталася до органу ДФС у Закарпатській області за місцем реєстрації з проханням надати можливість внести їй виправлення в подані звіти, однак відповідач такої можливості їй не надав. Також, позивач зазначає, що не має юридичної освіти, не знає особливостей податкового законодавства, а відтак не могла знати процедуру оскарження податкової вимоги. Окрім цього, позивач вказує, що перебуває на обліку в Велятинській сільській амбулаторії та через хворобу хребта їй важко пересуватися. Крім того, зазначає, що через складний майновий стан тільки у вересні 2019 року змогла сплатити судовий збір. Вказані підстави позивач просить визнати поважними та поновити строк звернення до суду.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.

Відповідно ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як визначено в частині четвертій статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI, у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Тобто, встановлений спеціальний десятиденний строк для оскарження до суду вимоги про сплату єдиного внеску.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 31.01.2019 у справі № 802/983/18-а.

Як вбачається із позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач оскаржує вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 05 лютого 2018 року та просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити такий строк.

Оцінюючи додаткові аргументи позивача, наведені в заяві про поновлення строку звернення до суду від 28 жовтня 2019 року, суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлений КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

В той же час, суд зазначає, що такі причини пропуску строку звернення до суду як відсутність юридичної освіти та реабілітація за станом здоров`я, були вказані позивачем при поданні позовної заяви та відповідно до ухвали від 04 жовтня 2019 року визнані неповажними.

Крім, того суд зазначає, що юридична необізнаність особи не може бути визнана поважною причиною пропуску звернення до суду, оскільки з метою захисту прав, свобод та інтересів громадян в Україні діє інститут надання правової допомоги, як платної, так і безоплатної.

З приводу посилань позивача як на підставу поважності пропущення строку звернення до суду перебування на обліку у Велятинській сільській амбулаторії у зв`язку із хворобою, то суд зазначає, що вказане не може свідчити про поважність пропуску строків звернення до суду із цим позовом та не може вважатися тими об`єктивними та непереборними обставинами, які впливали на здатність позивача оскаржити вимогу про сплату боргу від 05 лютого 2018 року. Крім того, вказані обставини не унеможливлювали подання позовної заяви шляхом надсилання її на адресу суду засобами поштового зв`язку.

Позивач серед причин пропуску строку звернення до суду також зазначає відсутність коштів на сплату судового збору. Однак, скрутний майновий стан особи є підставою для зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплат, а відтак не може бути визнаний судом поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи вищевикладене, суд не вважає поважними підстави пропущення строку звернення з позовом до суду та відмовляє в задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи ту обставину, що позивачем не надано суду доказів, які б свідчили про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачу звернутись з даним позовом до суду у межах строків, встановлених законом, а судом не встановлено підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.169, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області, Хустського районного відділу Державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування вимоги - повернути позивачеві.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

Суддя Н.Д. Маєцька