Справа № 540/1149/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

30 жовтня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1149/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання дій протиправними,

встановив:

30.09.2019 р. представник позивача звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі № 540/1149/19 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання дій протиправними.

Заява мотивована тим, що постановою Кабінету Міністрів України "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" від 21.08.2019 р. № 823 внесено зміни до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 17.07.2013 р. № 509. Зазначені зміни стосуються розподілу дискреційних повноважень при накладенні на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення між Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних громад та їх заступниками. Дана постанова набула чинності 30.08.2019 р. Нововиявлені обставини, на думку заявника, полягають у тому, що редакція Порядку № 509, яка діяла до 30.08.2019 р., не надавала повноважень відповідачу накладати штрафи за порушення законодавства про працю, перелічені в ч.2 ст.265 КЗпП України. Старою редакцією Порядку № 509 законодавець чітко встановив норму, згідно якої штрафи, зазначені у частині другій статті 265 КЗпП України, накладаються виключно центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю. Пункт 2 Порядку № 509 в редакції від 30.08.2019 р. розширює коло повноважень відповідача. Таким чином, до 30.08.2019 р. у відповідача були відсутні повноваження для прийняття постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ХС2120/1523/АВ/П/ТД-ФС від 04.12.2018 р. Ці істотні для справи обставини існували на момент прийняття судового рішення, не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі заявнику. У зв`язку з викладеним, просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду по справі № 540/1149/19 від 21.08.2019 р., ухвалити нове рішення, яким визнати протиправними дії відповідача вчинені при винесенні та реалізації постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 04.12.2018 р. № ХС2129/1523/АВ/П/ТД-ФС.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2019 здійснено повторний перерозподіл справи у зв`язку із перебуванням судді Морської Г.М. у відпустці з 27.08.2019 р. по 04.10.2019 р.

Справу № 540/1149/19 передано судді Бездрабку О.І. для розгляду заяви про перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами по суті.

Ухвалою від 02.10.2019 р. заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано заявнику строк для усунення її недоліків.

У встановлений суддею строк заявник усунув недоліки заяви і ухвалою від 09.10.2019 р. відкрито провадження за заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та призначено судове засідання на 30.10.2019 р. на 09:00 год.

Заявник в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового розгляду про що свідчить наявна у справі розписка.

Від представника відповідача надійшла заява про розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст.368 КАС України заява про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами розглядається у судовому засіданні протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно до ч.2 ст.368 КАС України справа розглядається за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. В суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

За таких обставин суд розглядає заяву в порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 06.06.2019 р. звернувся з позовною заявою до Головного управління Держпраці в Херсонській області, в якій просив визнати протиправними дії відповідача, вчинені при винесенні та реалізації постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ХС2120/1523/АВ/П/ТД-ФС від 04.12.2018 р. та зобов`язати відповідача відкликати безпідставно винесену постанову № ХС2120/1523/АВ/П/ТД-ФС від 04.12.2018 р. з Новокаховського МВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області, де знаходиться виконавче провадження № 58792257.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 21.08.2019 р. в задоволенні позовної заяви ФОП ОСОБА_2 відмовлено.

Рішення набрало законної сили 21.09.2019 р.

30.09.2019 р. представник позивача звернувся із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить скасувати вказане рішення суду та ухвалити нове рішення, яким визнати протиправними дії ГУ Держпраці у Херсонській області, вчинені при винесенні та реалізації постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 04.12.2018 р. № ХС 2120/1523/АВ/П/ТД-ФС.

При вирішенні заяви суд виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Частиною 4 статті 361 КАС України передбачено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, ст.361 КАС України встановлює вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень, але водночас надати можливість виправити судові рішення, помилковість яких зазвичай обумовлена обставинами, незалежними від суду.

При цьому, нововиявленими є обставини (як фактичного, так і правового характеру), які: об`єктивно існували на момент вирішення адміністративної справи; не були відомі і не могли бути відомі на той час особі, яка звертається із заявою, та не були встановлені судом; обставини мають бути істотними, тобто такими, що впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Наявність цих умов для визнання обставини нововиявленою є обов`язковою.

Істотними обставинами справи вважаються такі, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це передусім ті, що взагалі не були предметом розгляду по даній адміністративній справі в адміністративному суді у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи. Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі ні особам, які брали участь у розгляді адміністративної справи, ні суду, який її розглядав та вирішував її по суті.

Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі "Правєдная проти Росії" від 18.11.2004 р. зазначає, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане сумніву (справа Брумареску проти Румунії, постанова від 28.10.1999). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин.

Тобто, процедура скасування судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

При цьому, нововиявлені обставини слід відрізняти від нових обставин, що виникли після вирішення справи та ще не існували на час її розгляду, а також обставини, що зазнали змін після прийняття судом рішення. Їх виявлення не може бути підставою для перегляду судового рішення.

Також слід розрізняти нововиявлені обставини як факти та нові докази як підтвердження факту. Нововиявлені обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами й не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювались адміністративним судом у процесі розгляду справи.

Необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі особі, слід розглядати як сукупність цих двох необхідних умов, тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї на час розгляду справи.

Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічні висновки наведено у постановах Верховного Суду від 02.05.2018 р. у справі 2а-7523/10/1270, від 10.04.2019 р. у справі № 813/8070/14.

Отже, істотними для розгляду адміністративної справи є обставини, які представляють сутність адміністративної справи та можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили по ній, та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що є учасниками розгляду справи в суді; не можуть бути визнані нововиявленими обставинами такі обставини, які виникли або змінилися після прийняття рішення чи винесення ухвали, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, апеляційній чи касаційній скарзі, або ті, які могли бути встановлені при виконанні судом вимог процесуального закону щодо всебічного і повного дослідження обставин справи.

Зі змісту заяви від 30.09.2019 р. вбачається, що як на підставу для перегляду постанови Херсонського окружного адміністративного суду від 21.08.2019 р. за нововиявленими обставинами заявник посилається на набрання чинності внесених постановою Кабінету Міністрів України "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" від 21.08.2019 р. № 823 змін до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення в частині розподілу повноважень при накладенні штрафів на суб`єктів господарювання та роботодавців за порушення законодавства про працю (далі - Порядок № 509). Заявник зазначає, що редакція Порядку № 509, яка діяла до 30.08.2019 р., не надавала повноважень відповідачу накладати штрафи за порушення законодавства про працю, перелічені в ч.2 ст.265 КЗпП України. Вказані істотні для справи обставини існували на момент прийняття судового рішення, не були встановлені судом та не могли бути відомі позивачу.

Тобто, заявник фактично вказує на неправильне застосування судом норм матеріального права та просить переоцінити досліджені судом докази. Зокрема, предметом позовних вимог ФОП ОСОБА_1 було оскарження дій Головного управління Держпраці у Херсонській області щодо винесення постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 04.12.2018 р. № ХС2120/1523/АВ/П/ТД-ФС з підстав відсутності у Головного управління Держпраці у Херсонській області повноважень стосовно накладення штрафів за порушення законодавства про працю, перелічених у ч.2 ст.265 КЗпП України, оскільки такими повноваженнями наділений виключно центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Питання наявності повноважень у Головного управління Держпраці у Херсонській області на прийняття постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, передбачені ч.2 ст.265 КЗпП України, перевірялося судом та відображено у рішенні Херсонського окружного адміністративного суду від 21.08.2019 р., яке набрало законної сили та не оскаржувалося позивачем.

Суд зауважує, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи та докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в адміністративній справі № 540/1149/19.

Керуючись ст.ст.243, 248, 361 КАС України, суд -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні заяви представника позивача про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 21.08.2019 р. по справі № 540/1149/19.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Бездрабко О.І.