Справа № 640/10460/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 жовтня 2019 року № 640/10460/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України у Рівненській області (далі - позивач) з позовом до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» (далі - відповідач та/або АТ «Українська залізниця») та просить суд застосувати заходи реагування до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» у вигляді повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за адресою: Рівненська область, Сарненський район, смт. Клесів, вул. Заводська, б. 49, - шляхом опечатування вхідних дверей виробничих та адміністративних приміщень та відключення від системи енергозабезпечення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що під час здійснення перевірки приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» встановлено порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому останній стверджує, що ним вчиняються дії в частині усунення порушень встановлених позивачем, а деякі із них вже усунуті. Також, на думку АТ «Українська залізниця», порушення встановлені позивачем в ході здійснення позапланової перевірки, самостійно не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, а відтак застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» не є співмірним.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області від 15.05.2019 року №5 наказано на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" провести позапланові перевірки об`єктів суб`єктів господарювання щодо контролю за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки (складених за результатами проведення попередніх перевірок) згідно з переліком, зокрема, ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця».

15.05.2019 року позивачем видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №78, згідно якого предметом здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) є перевірка виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки №120 від 10.09.2018 року.

За наслідком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Головним управлінням Державної служби України у Рівненській області складено акт №81 від 22.05.2019 року (далі - акт №81), яким встановлено наступні порушення вимог законодавства з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця»:

1. Будівлі боксів не дообладнано зовнішніми установками, що захищають від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, на адмінбудівлі не проведено ревізію пристрою блискавкозахисту;

2. Приміщення матеріального складу не обладнано системою протипожежного захисту (автоматичною пожежною сигналізацією);

3. Не проведено технічне обслуговування, перезарядку наявних вогнегасників на спеціалізованому пункті;

4. Не проведено обов`язкове страхування членів добровільної пожежної дружини;

5. Не проведено обов`язкове страхування цивільної відповідальності потенційно небезпечного об`єкту;

6. Осіб, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій та аварій не дозабезпечено засобами захисту органів дихання з переговорним пристроєм;

7. Не забезпечено проходження навчань у навчально-методичному центрі цивільного захисту та безпеки життєдіяльності категорій осіб керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту;

8. Не проведено спеціальне об`єктове навчання з питань цивільного захисту.

Вирішуючи спір по суті суд звертає увагу на наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, серед іншого, є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Положеннями частини 4 статті 4 Закону № 877-V встановлено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абз. 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до частини 10 статті 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Згідно з частиною 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Так, частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Приписами частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини 5 статті 4 Закону № 877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, статтею 69 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, статтями 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявлений предмет позову - повне зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за адресою: Рівненська область, Сарненський район, смт. Клесів, вул. Заводська, б. 49 цілком відповідає наведеним положенням статті 70 Кодексу цивільного захисту України та частини 5 статті 4 Закону № 877-V.

Як вже зазначалося судом вище відповідач стверджує про усунення деяких порушень, що зазначені в акті №81.

Так, на підтвердження усунень порушень, що зафіксовані в акті №81, а саме: - не проведено технічне обслуговування, перезарядку наявних вогнегасників на спеціалізованому пункті, відповідачем надано до суду договір про надання оплатних послуг №552/1 від 12.04.2019 року, згідно умов якого виконавець зобов`язується надати послуги замовнику (ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця») із перезарядження вогнегасників та акт здавання-приймання послуги за договором №551/2 від 12.04.2019 року, відповідно до якого перезарядження вогнегасників виконано якісно і в повному обсязі.

Суд дослідивши надані відповідачем документи звертає увагу на ті обставини, що останні датовані 12.04.2019 року, тобто послуги із перезарядження вогнегасників надавалися до здійснення позивачем позапланового заходу державного нагляду (контролю) і складання акту №81 за його результатами, а саме 25.05.2019 року.

Таким чином, на думку суду, подані відповідачем документи не підтверджують усунення порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема пункту №3 акту №81, оскільки перезарядження вогнегасників здійснено 12.04.2019 року, а порушення встановлене та зафіксоване 25.05.2019 року.

Варто також наголосити, що акт №81 підписаний уповноваженою особою відповідача - В.о. начальника приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» О . С. Дзюба без зауважень.

Зазначене, на думку суду, свідчить про те, що поданий АТ «Українська залізниця» договір про надання оплатних послуг №552/1 від 12.04.2019 року та акт здавання-приймання послуги за договором №551/2 від 12.04.2019 року стосуються перезарядження інших вогнегасників, а не вогнегасників, які знаходять на спеціалізованому пункті, відсутність перезарядження та технічного обслуговування яких, встановлено та зафіксовано в акті №81.

Що ж стосується доводів АТ «Українська залізниця» в частині здійснення ним заходів по усуненню встановлених в акті порушень №81 суд зазначить наступне.

По-перше, матеріли адміністративної справи не містять в собі належних та достатніх доказів на підтвердження наведених доводів відповідача.

По-друге, суд враховує, що деякі порушення зафіксовані в акті №81 потребують значного часового проміжку для їх усунення, проте, суд наголошує, що і станом на час вирішення спору по суті відповідачем не надано жодних доказів щодо усунення останніх.

По-третє, суд акцентує увагу на тому, що позивачем здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця», предметом якого була перевірка виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки №120 від 10.09.2018 року.

Звідси слідує, що зафіксовані в акті №81 порушення не усуваються АТ «Українська залізниця» протягом тривало часу.

Таким чином, враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність належних та достатніх доказів на підтвердження обставин усунення та/або вчинення відповідачем дій щодо усунення порушень, які встановлені та зафіксовані в акті №81.

Оцінюючи ж доводи АТ «Українська залізниця» в частині того, що порушення встановлені позивачем в ході здійснення позапланової перевірки самостійно не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожеж, а відтак застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» не є співмірним суд зверне увагу на наступне.

Щодо порушення №1 - будівлі боксів не дообладнано зовнішними установками, що захищають від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, на адмінбудівлі не проведено ревізію пристрої блискавкозахисту.

Суд звертає увагу, що вказане порушення може призвести до виникнення пожежі через метеорологічні небезпечні явища (розряд блискавки).

Тобто, є таким порушенням, що створює безпосередній ризик виникнення і розвитку пожежі.

Щодо порушення №2 - приміщення матеріального складу не обладнано системою протипожежного захисту (автоматичною пожежною сигналізацією).

Відсутність системи протипожежного захисту (автоматичної пожежної сигналізації) унеможливлює автоматичне виявлення пожежі на початковій стадії її розвитку та оперативного реагування підрозділів пожежно-рятувальної служби по її ліквідації, що в свою чергу, може призвести до виникнення масштабної пожежі, загибелі і травмування людей, значних матеріальних збитків тощо.

Щодо порушення №3 - не проведено технічне обслуговування, перезарядку наявних вогнегасників на спеціалізованому пункті.

Зазначене порушення має своїм наслідком відсутність можливості ліквідації пожежі на ранніх стадіях.

Щодо порушення №4 - не проведено обов`язкове страхування членів добровільної пожежної дружини.

Вказане порушення унеможливлює відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю членів добровільної пожежної дружини, внаслідок пожеж та/або аварій на об`єктах підвищеної небезпеки.

Щодо порушення №5 - не проведено обов`язкове страхування цивільної відповідальності потенційно небезпечного об`єкту.

Зазначене порушення унеможливлює відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та майну третіх осіб, у тому числі довкіллю (природним ресурсам, територіям та об`єктам природно-заповідного фонду), внаслідок пожеж та/або аварій на об`єктах підвищеної небезпеки.

Щодо порушення №6 - осіб, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій та аварій не дозабезпечено засобами захисту органів дихання з переговорним пристроєм, що має своїм наслідком заподіяння шкоди здоров`ю осіб, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій та аварій, оскільки не забезпечується захист органів дихання та зору у випадку виникнення надзвичайних ситуацій.

Щодо порушення №7 - не забезпечено проходження навчань у навчально-методичному центрі цивільного захисту та безпеки життєдіяльності категорій осіб керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту.

Вказане порушення може спричинити відсутність належних навичок у працівників щодо правил безпечної поведінки, обов`язків та порядку дій на початковій стадії виникнення або загрози виникнення надзвичайної ситуації та призвести до загибелі і травмування людей, значних матеріальних збитків тощо.

Щодо порушення №8 - не проведено спеціальне об`єктове навчання з питань цивільного захисту.

Зазначене порушення може спричинити незнання працівниками правил безпечної поведінки, обов`язків та порядку дій на початковій стадії виникнення або загрози виникнення надзвичайної ситуації чи пожежі та може призвести до загибелі і травмування людей, значних матеріальних збитків тощо.

Відповідно до приписів пункту 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Оцінивши встановлені та зафіксовані в акті №81 порушення суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд наголошує на тому, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Також, суд акцентує увагу на тому, що матеріли справи не містять в собі доказів на спростовування висновків акту №81.

Водночас, суд наголошує, що позивачем здійснено позапланових захід державного нагляду (контролю) ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця», предметом якого була перевірка виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки №120 від 10.09.2018 року.

За таких обставин, суд вважає, що застосування заходу реагуванням у вигляді зупинення експлуатації приміщень АТ «Українська залізниця» є співмірним тим порушенням, які зафіксовані в акті №81 та обставинам справи.

Поряд з цим, суд звертає увагу на те, що позивач просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за адресою: Рівненська область, Сарненський район, смт. Клесів, вул. Заводська, б. 49, - шляхом опечатування вхідних дверей виробничих та адміністративних приміщень та відключення від системи енергозабезпечення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки

На думку суду, позовні вимоги в частині накладення печаток на вхідні двері виробничих та адміністративних приміщень не підлягають до задоволення, оскільки для усунення порушення №1, 2, 3, що вказані в акті №81 є необхідність доступу до приміщень. Таким чином, у разі накладення печаток на вхідні двері виробничих та адміністративних приміщень, усунення порушень стане неможливим.

В той же час, суд вважає обґрунтованими позовні вимоги в частині повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за адресою: Рівненська область, Сарненський район, смт. Клесів, вул. Заводська, б. 49, - шляхом їх відключення від системи енергозабезпечення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті перевірки.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Крім того, суд звертає увагу на те, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я працівників та відвідувачів до підтвердження уповноваженим органом повного усунення відповідачем виявлених порушень, що були зафіксовані в акті від 25.05.2019 року №81 від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, що є цілком співмірним та відповідає ступеню можливого ризику.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 77, 90, 241 - 246, 250, 255, 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (33028, м. Рівне, вул. Гетьмана Полуботка, б. 37, ) до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» (03680, м. Київ, вул. Тверська, б. 5, ) задовольнити частково.

2. Застосувати заходи реагування до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» (03680, м. Київ, вул. Тверська, б. 5, ) у вигляді повного зупинення роботи будівель та приміщень ВП «Клесівський кар`єр» філії «Центр управління промисловістю» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за адресою: Рівненська область, Сарненський район, смт. Клесів, вул. Заводська, б. 49, - шляхом відключення їх від системи енергозабезпечення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовані в акті від 22.05.2019 року №81.

3. В іншій частині позовних вимог відмовити.

4. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом знеструмлення електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (33028, м. Рівне, вул. Гетьмана Полуботка, б. 37, ).

5. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева