Справа № 640/20518/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви

28 жовтня 2019 року м. Київ № 640/20518/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест Маркет»
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправними і скасування рішень та наказу
встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест Маркет» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з заявою про забезпечення позову до подання адміністративного позову до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому просило суд вжити заходів забезпечення позову, шляхом зупинення дії:

- рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Подимайло Євгенії Володимирівни від 01 серпня 2019 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на проспекті Миколи Бажана (біля станції метро «Харківська») у Дарницькому районі міста Києва від 23 червня 2011 року №6832/0/18/009-11;

- наказу Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 серпня 2019 року №175 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- рішення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18 вересня 2019 року про анулювання контрольної картки №19020019-Др на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку із встановленням тимчасової огорожі на період будівництва.

Заява обґрунтована тим, що містобудівні умови та обмеження є ненормативним актом, а актом індивідуальної дії, з огляду на що вони мають специфічні властивості: передбачають конкретні приписи, звернені до окремої особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Так, містобудівні умови та обмеження мають на меті закріплення вимог до конкретного об`єкта будівництва, тобто мають констатуючий характер, то, фактично, вони вичерпують свою дію одночасно з їх прийняттям.

Позивач вважає, що при скасуванні дії містобудівних умов та обмежень, за відсутності правових підстав для таких висновків, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи результатів державного нагляду.

Під час прийняття рішення про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки Головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у м. Києві Подимайло Є.В., як на підставу для такого рішення, посилалась на невідповідність функціональному призначенню земельної ділянки містобудівних умов та обмежень, втім не взяла до уваги очевидних речей, зокрема, що пунктами 1-3 рішення Київської міської ради від 08 жовтня 2009 року №388/2457 «Про передачу земельних ділянок товариству з обмеженою відповідальністю «БУД-ІНВЕСТ-МАРКЕТ» для будівництва приміщень офісно-торговельно-розважального призначення і закладів громадського харчування, зі стоянкою автомобілів для відвідувачів на просп. Миколи Бажана (біля ст. метро «Харківська») у Дарницькому районі м. Києва» вирішено внести зміни до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджених рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №370/1804, а саме: перевести територію в межах, визначених містобудівним обгрунтуванням, з категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку до категорії житлової і громадської забудови.

Крім того, обгрунтовуючи клопотання про вжиття заходів забезпечення позову у визначений у заяві спосіб, заявник, з посиланням на позицію Верховного Суду України від 27 травня 2014 року в справі №21-126а14 та у постанові від 21 лютого 2018 року в справі №826/6/16, наголошував ще й на те, що скасування декларації про початок будівництва за своєю юридичною природою належить до виду адміністративно-господарських санкцій організаційно-правового характеру, на строки застосування яких поширюються правила статті 250 ГПК України. Між тим, відповідачами порушені ці строки.

Також заявник звертав увагу на те, що Департамент міського благоустрою КМДА, приймаючи рішення про анулювання контрольної картки №19020019-Др не зіслався на жодну із підстав, передбачених Правилами благоустрою міста Києва.

Зважаючи на викладені обставини заявник вказував на те, що невжиття заходів забезпечення позову може мати наслідком заподіяння шкоди правам та інтересам ТОВ «БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ» та необмеженому колу осіб, що в підсумку унеможливить відновлення порушених прав в майбутньому, а тому вжиття таких заходів відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Суд, розглянувши заяву та додані до неї матеріали, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, за заявою учасника справи, або з власної ініціативи, має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Частиною другою статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Частиною першою статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України визначено види забезпечення позову, зокрема позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

У відповідності до частини другої статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи до забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд зазначає, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд надає оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд зазначає, що забезпечення позову - це елемент права на судовий захист, що спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права (попередній судовий захист).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби ст.13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Конституційний Суд України у пункті 9 мотивувальної частини рішення від 30 січня 2003 року №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Як вбачається з матеріалів, доданих до заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, Рішенням Київської міської ради від 08 жовтня 2009 року №388/2457 «Про передачу земельних ділянок товариству з обмеженою відповідальністю "БУД-1НВЕСТ МАРКЕТ" для будівництва приміщень офісно-торговельно-розважального призначення і закладів громадського харчування, зі стоянкою автомобілів для відвідувачів на просп. Миколи Бажана (біля ст. метро "Харківська") у Дарницькому районі м. Києва» TOB «БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ» передано в оренду земельні ділянки площею 0,49 га на проспекті Миколи Бажана (біля ст. метро "Харківська") у Дарницькому районі м. Києва за рахунок міських земель, не наданих у власність чи користування.

На виконання вказаного рішення Київради 31 серпня 2010 року укладено відповідний договір оренди земельної ділянки.

З метою використання земельної ділянки 23 червня 2011 року Головним управлінням містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки № 6832/0/18/009-11.

19 березня 2014 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України зареєстровано за № ІУ 25 декларацію про початок виконання будівельних робіт.

Департаментом міського благоустрою виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) видано контрольну картку № 19020019-Др на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з встановленням огорожі на період будівництва.

На підставі вказаних документів TOB «БУД-ІНВЕСТ МАРКЕТ» почало проводити будівельні роботи на земельній ділянці.

Проте, 01 серпня 2019 року Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Подимайло Євгенією Володимирівною прийнято рішення про скасування дії містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки №6832/0/18/009-11.

В подальшому, 08 серпня 2019 року наказом Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №175 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво об`єкту торговельно-адміністративного призначення і закладів обслуговування біля станції метро «Харківська» у Дарницькому районі міста Києва» від 19 березня 2014 року № ІУ 25.

18 вересня 2019 року Департаментом міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) анульовано контрольну картку №19020019-Др на тимчасове порушення благоустрою.

01 жовтня 2019 року Департаментом міського благоустрою КМДА видано доручення КП «Київблагоустрій» №064-5589 про демонтаж огорожі.

Заявник, вважаючи такі дії та рішення протиправними, звернувся за захистом своїх прав до суду.

Як випливає з положень статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження є складовою вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (поряд з технічними умовами та завданням на проектування). Тобто містобудівні умови та обмеження призначені виключно для встановлення вимог, які мають бути враховані при подальшому проектуванні об`єктів містобудування.

Крім того, містобудівні умови та обмеження є ненормативним актом, актом індивідуальної дії. З огляду на це, вони мають специфічні властивості: передбачають конкретні приписи, звернені до окремої особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Таке розуміння ненормативних актів міститься, зокрема, у рішенні Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009. Аналогічна правова позиція Конституційного Суду України викладена також у рішеннях від 27 грудня 2001 року №20-ргі/2001 та від 23 червня 1997 року №2-зп.

При цьому, як випливає з постанови Верховного Суду України від 03 червня 2014 року у справі №21-144а14, ненормативні, правові акти є актами одноразового застосування, вони вичерпують свою дію фактом їх виконання, а тому не можуть бути скасовані чи змінені владним органом.

Так, заявником зазначено, що містобудівні умови та обмеження мають на меті закріплення вимог до конкретного об`єкта будівництва (тобто мають констатуючий характер), то, фактично, вони вичерпують свою дію одночасно з їх прийняттям.

Зазначена правова позиція підтверджується судовою практикою, зокрема викладеній в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 17 жовтня 2017 року (справа К/800/14552/17) де встановлено, що видача уповноваженим органом містобудування та архітектури забудовнику містобудівних умов та обмежень за своєю правовою природою є актом індивідуальної дії, який за юридичними наслідками відноситься до право констатуючих актів, є адміністративним актом разового застосування, який вичерпує свою дію одночасно з його прийняттям (констатацією певного факту), і не може бути скасованим.

В той же час, згідно з пунктом 32 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 вересня 2015 року №698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Разом з тим, в рішенні, дію якого заявник просить зупинити, не наведено мотивів неможливості усунення виявлених Департаментом містобудування та архітектури КМДА порушень.

Також зі змісту рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Подимайло Євгенії Володимирівни від 01 серпня 2019 року вбачається, що підставою для його прийняття слугувало те, що відповідно до діючої містобудівної документації на місцевому рівні - Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №370/1804 територія, що планується під забудову за функціональним призначенням відноситься до території вулиць та доріг.

Проте, як стверджує заявник, відповідно до пунктів 1-3 рішення Київської міської ради від 08 жовтня 2009 року №388/2457 «Про передачу земельних ділянок товариству з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест Маркет» для будівництва приміщень офісно-торговельно-розважального призначення і закладів громадського харчування, зі стоянкою автомобілів для відвідувачів на просп. Миколи Бажана (біля станції метро «Харківська») у Дарницькому районі м. Києва» вирішено:

затвердити містобудівне обґрунтування щодо внесення змін до містобудівної документації та визначення параметрів об`єкта містобудування на проспекті Миколи Бажана (станція метро "Харківська") у Дарницькому районі м. Києва.

затвердити містобудівне коригування червоних ліній вулиць на транспортній розв`язці по. просп. Миколи Бажана, біля станції метро "Харківська" у Дарницькому районі міста Києва.

внести зміни до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджених рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №370/1804, а саме: перевести територію в межах, визначених містобудівним обґрунтуванням, з категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку до категорії земель житлової і громадської забудови.

Дані обставини підлягають з`ясуванню при розгляді справи по суті в разі подання відповідного адміністративного позову.

Крім цього, відповідно до пункту 15.5.2 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 № 1051/1051 15.5.2. зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою застосовується в разі:

виникнення непереборних при продовженні робіт загроз безпеці населенню та території;

значних порушень затвердженої проектної документації, містобудівних, будівельних і санітарних норм і правил у частині забезпечення безпеки населення і територій, недотримання режиму охорони Об`єктів культурної спадщини і т. п.;

невиконання або несвоєчасного виконання виявлених порушень під час призупинення дії ордера;

невиконання замовником (забудовником) обов`язків згідно з угодою (контрактом) на будівництво або рішення громадських слухань;

виявлення грубих порушень установленого порядку оформлення ордерів, закінчення терміну дії дозвільної документації, на підставі якої видано ордер;

значних порушень вимог забезпечення упорядкованого середовища життєдіяльності в період будівництва, які створюють загрозу безпеці населення і території, порушують режим безперервного інженерного забезпечення, транспортного і комунально-побутового забезпечення населення та прилеглих територій;

звернення Головного управління економіки та інвестицій, в разі відсутності сплати пайової участі або неналежного виконання зобов`язань згідно з договором пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Разом з тим, як наголосив заявник, Департамент міського благоустрою КМДА приймаючи рішення про анулювання контрольної картки №19020019-Др не зіслався на жодну із підстав, передбачених Правилами благоустрою міста Києва.

Тому, викладені обставини дають ґрунтовані підстави, що подальша дія оскаржуваних рішень контролюючих органів може ускладнити або унеможливити досягнення постановленої мети на об`єкті будівництва, крім того, існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника, тобто у такому випадку судовий контроль дій відповідачів і їх рішень буде неефективний та буде зведений до формальної констатації факту порушення відповідачів.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобіганню порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

В той же час, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів» ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» в рішенні від 17 липня 2008 року, Європейський суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування.

Вказане, в свою чергу, дає підстави для задоволення клопотання заявника про вжиття заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає обгрунтованою заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом зупинення дії:

- рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Подимайло Євгенії Володимирівни від 01 серпня 2019 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на проспекті Миколи Бажана (біля станції метро «Харківська») у Дарницькому районі міста Києва від 23 червня 2011 року №6832/0/18/009-11;

- наказу Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 серпня 2019 року №175 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- рішення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18 вересня 2019 року про анулювання контрольної картки №19020019-Др на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку із встановленням тимчасової огорожі на період будівництва, - відповідно такою, що підлягає задоволенню.

Суд вважає за необхідне звернути увагу заявника на частину другу статті 153 Кодексу адміністративного судочинства України, що у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен подати відповідну позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Керуючись статтями 150, 153, 154, 248 Кодексу адміністративного судочинства України Окружний адміністративний суд міста Києва --

у х в а л и в:

1. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Інвест Маркет» про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнити.

2. Зупинити дію:

- рішення Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Подимайло Євгенії Володимирівни від 01 серпня 2019 року про скасування дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на проспекті Миколи Бажана (біля станції метро «Харківська») у Дарницькому районі міста Києва від 23 червня 2011 року №6832/0/18/009-11;

- наказу Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 серпня 2019 року №175 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- рішення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18 вересня 2019 року про анулювання контрольної картки №19020019-Др на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку із встановленням тимчасової огорожі на період будівництва до вирішення по суті спору та набранням рішення у справі законної сили.

3. Ухвалу негайно направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко