Справа № 826/7237/17
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

31 жовтня 2019 року м. Київ№ 826/7237/17

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі колегії: головуючого судді Качура І.А., суддів Келеберди В.І., Амельохіна В.В. розглянувши питання про поновлення провадження у справі

за позовом ОСОБА_1

до Кабінету Міністрів України

треті особи: Конкурсна комісія з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

ОСОБА_2

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кабінету Міністрів України, треті особи: Конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_2 , про визнання та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначає, що відповідно до рішення конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі також - відповідач, Конкурсна комісія), оформленого протоколом №5 від 22 серпня 2016 року, позивач є кандидатом на посаду Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Вказаним рішенням відповідачем, до участі у відкритому конкурсі на посаду Голови Національного агентства був допущений ОСОБА_2 . Рішенням відповідача, оформленим протоколом №10 від 28 листопада 2016 року, кандидатом, відібраним конкурсною комісією на посаду Голови Національного агентства оголошено ОСОБА_2 . Позивач вважає, що рішення Конкурсної комісії, оформлене протоколом №5 від 22 листопада 2016 року в частині допуску до участі у відкритому конкурсі на посаду Голови Національного агентства ОСОБА_2 є протиправним, оскільки останній не має достатнього досвіду роботи на керівних посадах, визначеного в Законі України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів". Оскільки рішення про допуск ОСОБА_2 до участі у відкритому конкурсі є протиправним, як наслідок, рішення відповідача оформлене протоколом №10 від 28 листопада 2016 року, в частині оголошення ОСОБА_2 кандидатом на посаду Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів також не може бути визнане правомірним на думку позивача. Окремо позивач наголошує на тому, що ОСОБА_2 не має достатнього досвіду роботи на керівних посадах, визначених в Законі України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів". До керівних посад, відповідно до Класифікатора професій, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28 липня 2010 року №327, відносяться виключно ті, які ОСОБА_2 обіймав на посаді помічника Міністра юстиції України, заступника Міністра юстиції України з питань європейської інтеграції та заступника Міністра юстиції України. Досвід роботи ОСОБА_2 на вказаних вище посадах, загалом, складає менше трьох років. Таким чином, зі змісту викладеного вище, можна дійти висновку, що ОСОБА_2 не відповідає вимогам до кандидатів на посаду Голови національного агентства, визначених в частині 1 статті 3 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", оскільки не має достатнього досвіду роботи на керівних посадах.

Враховуючи те, що згідно цього Закону, Головою Національного агентства може бути тільки громадянин України, який, зокрема, має досвід роботи на керівних посадах не менше трьох років, а в ОСОБА_2 такий досвід відсутній, Конкурсна комісія мала прийняти рішення про визнання ОСОБА_2 таким, що не допущений до наступного етапу конкурсу. Однак, відповідач, всупереч вимогам, викладеним у статті 3 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", прийняв рішення про допущення ОСОБА_2 до участі в тестуванні. Позивач вважає, що рішення відповідача прийнято з порушенням принципу законності, а отже є неправомірними та такими що порушують його права та законні інтереси. У зв`язку з цим був змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2019 року поновлено провадження у адміністративній справі №826/7237/17 та ухвалено про подальший розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Справа розглядалась у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження згідно приписів статей 12, 257, 262 КАС України та враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав про залишення позовної заяви без розгляду з огляду про наступне.

02.06.2017 року ОСОБА_1 подано до Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративний позов до Кабінету Міністрів України треті особи: Конкурсна комісія з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування Розпорядження Кабінету Міністрів України «Про призначення ОСОБА_2 Головою Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» №924-р від 07.12.2016 року.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону №772-19 Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або на які конфісковано у кримінальному провадженні.

Згідно п.8 ч.4 ст.3 цього Закону повноваження Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів припиняються Кабінетом Міністрів України достроково у разі відмови від складання присяги державного службовця.

Положеннями ст.. 36 Закону України «Про державну службу» визначено, що особа, яка призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця. Підписаний текст Присяги державного службовця є складовою особової справи державного службовця. Про складання Присяги державного службовця робиться запис у трудовій книжці державного службовця.

Відповідно до п.17 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, посада Голови Національного агентства є посадою державної, тобто публічної служби.

Аналогічна позиція викладена в постанові Київського апеляційного адміністративного суду №826/19519/16 від 14.06.2018 року.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону №772-19 відбір кандидата на посаду Голови Національного агентства здійснює конкурсна комісія, члени якої обираються з числа осіб, які не є особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, мають бездоганну ділову репутацію, високий суспільний авторитет, а також досвід роботи, пов`язаний з участю у формуванні та/або реалізації політики у сферах кримінальної юстиції або запобігання і протидії корупції.

Отже, суд дійшов висновку, що правовідносини, які є предметом спору у вказаній адміністративній справі, пов`язані з прийняттям громадян на публічну службу.

Так, в силу вимог частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, у редакції, чинній на час подання позову до суду, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Аналогічні положеннями містяться й у статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, яка є чинною на момент постановлення даної ухвали.

Приписами частин першої та другої цієї статті передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАСУ передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне зазначити, що дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

З наведеного можна дійти висновку, що про порушення прав позивача відбулось з моменту опублікування Розпорядження КМУ №924-р - 10.12.2016 року, що свідчить про те, що починаючи з грудня 2016 року позивачу було відомо про оголошення ОСОБА_2 кандидатом на посаду Голови Національного агентства, однак як вбачається з матеріалів справи з вказаним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 02.06.2017 року, тобто з пропуском, встановленого КАС України, строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З системного аналізу наведених положень Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, обставини, які надавали б суду підстави вважати причини пропуску строку звернення з позовом до суду поважними відсутні.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, судом не встановлено обставин, які надавали б суду підстави вважати причини пропуску строку звернення з позовом до суду поважними, оскільки у позивача було достатньо часу для реалізації права на судовий захист, з урахуванням наявних матеріалів у справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Конкурсної комісії з відбору кандидата на посаду Голови Національного агентства України з питань виявлення, розшуку управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_2 , про визнання та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та може бути оскаржена відповідно до вимог ст. 293-297 КАСУкраїни.

Головуючий суддя І.А. Качур

Судді В.І. Келеберда

В.В. Амельохін