Справа № 240/1305/19
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2019-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року м. Житомир справа № 240/1305/19

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд

у складі судді Романченка Є.Ю.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Малинської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання протиправним та скасування розпорядження № 01-ДС від 05.02.2019,

встановив:

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом і просить визнати протиправним та скасувати розпорядження Малинської районної державної адміністрації Житомирської області № 01-ДС від 05 лютого 2019 року "Про оголошення догани ОСОБА_1 , за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу". В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 указувала, що розпорядження відповідача є незаконним, оскільки винесено із порушенням вимог чинного законодавства. Стверджує, що єдиною підставою для накладення дисциплінарного стягнення є подання дисциплінарної комісії, а висновок є лише проміжним документом, до якого можуть бути подані державним службовцем пояснення, зауваження, додаткові матеріали тощо, що передбачено ст. 76 Закону України "Про державну службу". Проте, оскаржуване розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації № 01-ДС від 05.02.2019 винесено за відсутності подання. Також указано на те, що дисциплінарне стягнення накладено без обов`язкового отримання від державного службовця пояснення з приводу дисциплінарного проступку, оскільки про накладення дисциплінарного стягнення її повідомлено 05.02.2019 після винесення розпорядження і надати пояснення їй ніхто не пропонував. Одночасно позивач зауважує, що ознайомившись із висновком та матеріалами дисциплінарної справи, вважає, що перевірка проведена не повно і, відповідно, висновки є однобічними. Висновок складено із порушенням вимог Закону України "Про державну службу". Так, при складанні висновку дисциплінарною комісією не було враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку та того, що станом на 04 лютого 2019 року всі недоліки були усунені. Жодного тяжкого наслідку вказані недоліки не мали. До порушення прав і свобод громадян вони також не призвели, що свідчить лише про незначний ступінь тяжкості дисциплінарного проступку. Відтак, позивач переконана, що розпорядження № 01 -ДС від 05 лютого 2019 року «Про оголошення догани ОСОБА_1 , за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» підлягає скасуванню як незаконне.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання у справі на 18.03.2019.

18.03.2019 судове засідання в справі не відбулося, оскільки представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи, з поважних причин. Нове судове засідання в справі призначено на 08.04.2019.

У зв`язку з неможливістю вирішення справи в судовому засіданні 08.04.2019 судом оголошено перерву до 24.04.2019.

24.04.2019 у зв`язку з наданням часу представнику відповідача для надання додаткових доказів, у справі продовжено перерву до 07.05.2019.

07.05.2019 справа знята з розгляду внаслідок подання сторонами додаткових пояснень та доказів. Судове засідання в справі призначено на 08.05.2019.

У зв`язку з неможливістю вирішення справи в судовому засіданні 08.05.2019 судом оголошено перерву до 24.06.2019.

24.06.2019 в судовому засіданні справа не слухалась. Справа призначена в судове засідання на 04.07.2019.

Відповідачем, у строк, встановлений ухвалою суду про відкриття провадження в адміністративній справі, подано до суду відзив на позовну заяву, з проханням відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасувати розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації Житомирської області від 05.02.2019 № 01-ДС у зв`язку із безпідставністю. Заперечуючи проти пред`явлених позовних вимог відповідач стверджує, що діяв лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України. При цьому вказано, що розпорядженням голови Малинської районної державної адміні страції від 12.04.2017 № 39-К ОСОБА_1 з 01.08.2017 була переведена без проведення конкурсу з посади завідувача сектору з питань персоналу Малинської районної державної адміністрації на посаду керівника апарату райдержадміністрації. 10.01.2019 до Малинської районної державної адміністрації надійшла довідка від 07.12.2018 про здійснення Житомирською обласною державною адміністрацією перевірки роботи райдержадміністрації в частині дотримання вимог Конституції України, законів України, інших нормативно-правових документів, зміцнення виконавської дисципліни. За результатами перевірки було встановлено ряд недоліків та порушень в роботі райдержадміністрації. Згідно із картками порушень, на думку відповідача, ряд виявлених порушень виникли внаслідок неналежного виконання керівником апарату райдержадміністрації ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, а саме неналежної організації, координації роботи зі структурними підрозділами апарату райдержадміністрації та контролю за їх діяльністю. У зв`язку з цим та на підставі положень Закону України «Про державну службу» та довідки від 07.12.2018, розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації від 14.01.2019 № 02-К відносно керівника апарату райдержадміністрації ОСОБА_1 відкрито дисциплінарне провадження.

Згідно із частиною 6 статті 69 Закону України «Про державну службу» та відповідно до роз`яснення НАДС України від 10.07.2018 № 53-р/з, дисциплінарне провадження стосовно позивача здійснено дисциплінарною комісією апарату відповідної обласної державної адміністрації. Відповідно до протоколу № 1 засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Житомирської обласної державної адміністрації від 21.01.2019, комісія, розглянувши всі документи, додані до дисциплінарної справи, дійшла висновку про наявність в діях керівника апарату Малинської районної державної адміністрації ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Також за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією апарату обласної державної адміністрації, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65, ч. 3 ст.66 Закону України «Про державну службу», внесено голові Малинської районної державної адміністрації подання про застосування до керівника апарату Малинської райдержадміні страції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Вказане подання та матеріали дисциплінарної справи надійшли до Малинської районної державної адміністрації листом від 31.01.2019 №30/24-К. Розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації від 05.02.2019 №01-ДС, відповідно до статей 6,39,41,44 Закону України "Про місцеві державні адміністрації", статей 64, 65, 66, 68, 69, 77 Закону України "Про державну службу", враховуючи пропозиції дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ державних службовців районної державної адміністрації, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани до керівника апарату Малинської райдержадміністрації ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу».

Відповідачем наголошено, що подання дисциплінарної комісії складається окремо від висновку комісії і згідно приписів ст.73 Закону України «Про державну службу» не могло знаходитися в матеріалах дисциплінарної справи. Щодо не ознайомлення позивача із поданням дисциплінарної комісії від 31.01.2019 №30/24-к зазначено, що таке ознайомлення є правом державного службовця відповідно до приписів частини 1 статті 76 Закону України "Про Державну службу". Втім, доказів спроб реалізації вказаного права або перешкоджання позивачу у реалізації свого права на ознайомлення із поданням позивачем не надано. Поряд з цим, відповідач указав, що невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. В даному випадку, доказами вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку є матеріали дисциплінарної справи та пояснення позивача членам дисциплінарної комісії.

ОСОБА_1 подано відповідь на відзив, у якій позивач відхиляє міркування відповідача у зв`язку з їх безпідставністю та необґрунтованість. При цьому зазначає, що листом Житомирської обласної державної адміністрації від 14.01.2019 № 30/3-К її було запрошено на засідання дисциплінарної комісії на 11 год. 21.01.2019, відповідною датою був написаний висновок дисциплінарної комісії про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, де було зазначено, що державному службовцю може бути оголошено догану. Згідно зі ст. 76 Закону України "Про державну службу" була подана заява про ознайомлення з усіма матеріалами справи, яка отримана дисциплінарною комісією 21.01.2019. Стверджує, що матеріали дисциплінарної справи були направлені голові Малинської РДА супровідним листом від 31.01.2019 та надійшли 04.02.2019 за вх. № 217/04, проте подання у даних матеріалах не було. Після ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи, позивачем були підготовлені та надіслані електронною поштою додаткові пояснення до матеріалів дисциплінарної справи та додаткові матеріали. Втім, не дивлячись на наявність зауважень до висновку комісії та нерозглянутих додаткових матеріалів, без відібрання пояснень, головою райдержадміністрації винесено розпорядження № 01-ДС від 05.02.2019 «Про оголошення догани ОСОБА_1 , за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу». При цьому підставою прийняття цього розпорядження зазначено саме висновок, а не подання, тобто оскаржуване розпорядження винесено за відсутності подання, що є порушенням Закону України «Про державну службу».

Разом із цим, позивачем звернуто увагу на те, що відповідно до розпорядження голови райдержадміністрації від 01.02.2018 № 26 «Про розподіл обов`язків між головою, першим заступником, заступником голови та керівником апарату райдержадміністрації», саме голова райдержадміністрації був відповідальним за ведення діловодства у райдержадміністрації і лише у серпні місяці 2018 року, коли вона перебувала у відпустці, головою райдержадміністрації було підписане нове розпорядження від 17.08.2018 № 193 «Про розподіл обов`язків між головою, першим заступником, заступником голови та керівником апарату райдержадміністрації», яким ведення діловодства було передано ОСОБА_1 .. Таким чином, за організацію діловодства у райдержадміністрації позивач була відповідальна лише 2 місяці, жовтень та листопад. У вересні 2018 року ОСОБА_1 перебувала у додатковій відпустці у зв`язку з установчою сесією у НАДУ, а з 3 грудня по 22 грудня 2018 року була екзаменаційна сесія, тобто, на думку позивача, її відповідальність за ведення діловодства у райдержадміністрації була рівно 2 місяці, жовтень та листопад. Перевірка робочою групою Житомирської облдержадміністрації проводилася у Малинській райдержадміністрації 7 грудня 2018 року. Також, ураховуючи приписи ст. 67 Закону України «Про державну службу», позивач вказала, що виявлені недоліки жодного тяжкого наслідку не мали, до порушення прав і свобод громадян не призвели, що свідчить лише про незначний ступінь тяжкості дисциплінарного проступку. Так, планування роботи Малинської райдержадміністрації (за 2 місяці відповідальності ОСОБА_1 за ведення діловодства), як зазначено у висновку дисциплінарної комісій, не призвело до настання тяжких наслідків, розтраті бюджетних коштів чи людських жертв. Створення Громадської ради взагалі не є повноваженнями керівника апарату та не передбачені посадовими обов`язками. Посадова інструкція начальника юридичного відділу розробляється начальником юридичного відділу і, якщо при розроблені посадової інструкції у юридичному відділу були порушені саме норми чинного законодавства, невідповідність пунктів, то відповідальність повинен нести начальник юридичного відділу, у якого в Положенні про юридичний відділ чітко зазначено, що саме начальник відділу несе відповідальність за роботу відділу. Однак, ці обставини не були враховані головою райдержадміністрації при підписанні спірного розпорядження.

Малинською районною державною адміністрацією подано заперечення на відповідь на відзив. У цих запереченнях відповідач указав, що необґрунтованими та безпідставними є твердження позивача стосовно видачі оскаржуваного розпорядження за відсутності подання дисциплінарної комісії, оскільки таке подання від 31.01.2019 № 30/24-К надане на ім`я голови райдержадміністрації. Зазначено, що відповідно до статті 73 Закону України «Про державну службу», подання дисциплінарної комісії не є документом дисциплінарної справи, а тому не надавалось позивачу для ознайомлення разом з матеріалами дисциплінарної справи. Крім того, наголошено, що відповідно до Закону України «Про державну службу», повноваженнями щодо визначення виду стягнення і врахування, зокрема, обставин, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарний проступок, наділена виключно дисциплінарна комісія відповідно до Закону, який не надає права суб`єкту призначення застосовувати до державного службовця інший вид дисциплінарного стягнення, ніж той, що рекомендований дисциплінарною комісією. Таким чином, оскаржуване розпорядження від 05.02.2019 № 01-ДС було видано згідно з вимогами чинного законодавства, тобто правомірно, у спосіб, в межах та у порядку, визначених чинним законодавством.

Також представником відповідача до суду надані письмові пояснення. У вказаних поясненнях відповідач відмітив, що підставою відкриття дисциплінарного провадження стала довідка від 07 грудня 2018 року, що надійшла до відповідача 10 січня 2019 року, про здійснення Житомирською обласною державною адміністрацією перевірки роботи, зокрема, Малинської районної державної адміністрації в частині дотримання вимог Конституції України, законів України, інших нормативно-правових документів, зміцнення виконавської дисципліни. Зазначив, що за результатами перевірки встановлено ряд недоліків та порушень в роботі Малинської районної державної адміністрації, зокрема: Регламент Малинської районної державної адміністрації не приведений у відповідність до вимог Типового регламенту місцевої державної адміністрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 1999 року № 2263 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2018 року № 434). Відповідно до ст.44 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» керівник апарату місцевої державної адміністрації організовує його роботу, забезпечує підготовку матеріалів на розгляд голови місцевої державної адміністрації, організовує доведення розпоряджень голови місцевої державної адміністрації до виконавців, однак на момент проведення перевірки керівником апарату райдержадміністрації не вжито заходів щодо внесення змін до Регламенту Малинської районної державної адміністрації щодо його приведення у відповідність до вимог чинного законодавства України. Таким чином, позивач не виконала своїх посадових обов`язків в частині належної організації роботи райдержадміністрації. Щодо невідповідності посадової інструкції начальника юридичного відділу апарату райдержадміністрації пунктам 5, 13 Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2008 № 1040 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28.11.2018 № 997), то позивач належним чином не виконала свої посадові обов`язки в частині здійснення контролю за розробленням вказаної посадової інструкції начальника юридичного відділу, адже відповідно до розподілу обов`язків між головою, першим заступником, заступником голови та керівником апарату районної державної адміністрації, затвердженим розпорядженням голови райдержадміністрації від 17 серпня 2018 року № 193, керівник апарату райдержадміністрації контролює розроблення посадових інструкцій державних службовців апарату райдержадміністрації та затверджує їх. Щодо відсутності у Малинській районній державній адміністрації «гарячої лінії», то відповідач зазначив, що це належить до безпосередніх обов`язків позивача, визначених статтею 44 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», які вона не забезпечила. Щодо порушення в частині наявності з 19.12.2017 вакантної посади головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції апарату райдержадміністрації, то в силу положень ст.17 Закону України "Про державну службу" проведення конкурсів на зайняття вакантних посад входить до повноважень керівника апарату місцевої державної адміністрації. Щодо порушення в частині відсутності громадської ради, утворення якої передбачено пунктом 44 Регламенту Малинської районної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови райдержадміністрації від 23.06.2015 №153, то відповідач зазначив, що її утворення відповідно до розподілу обов`язків, затвердженим розпорядженням голови райдержадміністрації від 17.08.2018 №193, є обов`язком керівника апарату. У поясненнях відповідач зауважив, стосовно інших виявлених порушень в роботі райдержадміністрації, до яких причетний керівник апарату, враховано її пояснення. Вважає твердження позивача стосовно видачі оскаржуваного розпорядження за відсутності подання дисциплінарної комісії необґрунтованими, оскільки таке подання від 31.01.2019 № 30/24-К надане на ім`я голови райдержадміністрації. Відповідач стверджує, що виключними повноваженнями щодо встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця наділена лише дисциплінарна комісія. З урахуванням наведеного, просить відмовити в позові за безпідставністю.

В додаткових поясненнях відповідач стверджує, що позивач не виконала своїх посадових обов`язків належним чином, адже при розробленні посадової інструкції начальника юридичного відділу апарату райдержадміністрації не було дотримано всіх вимог Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації, затвердженого постановою КМУ від 26.11.2008 №1040. Окрім цього, зауважив, що накладання дисциплінарного стягнення за дисциплінарний поступок віднесено до виключної компетенції суб`єкта призначення. Водночас приймати таке рішення суб`єкт призначення зобов`язаний на підставі подання дисциплінарної комісії відповідно до вимог статті 69 Закону, тобто застосований може бути тільки той вид стягнення, що рекомендований дисциплінарною комісією. Отже, оскаржуване розпорядження видане у межах та у порядку, визначених чинним законодавством.

Позивачем до суду надано заперечення на письмові пояснення. За змістом цих заперечень позивач стверджує, що визначені в поясненнях порушення не відносяться до посадових обов`язків керівника апарату, тому вона не може бути притягнута до дисциплінарної відповідальності. Зауважила, що згідно з розподілом обов`язків, керівник апарату лише контролює розроблення посадової інструкції. Перевірку на відповідність чинному законодавству здійснює юридичний відділ. Щодо відповідальності керівника апарату за відсутність у Малинській райдержадміністрації "гарячої лінії", то позивач зазначає, що відповідно до п.35 Регламенту райдержадміністрації, організація розгляду звернень громадян у райдержадміністрації, у тому числі ведення діловодства та проведення особистого прийому громадян, покладається на загально-організаційний відділ апарату райдержадміністрації. Щодо незаповненості вакантної посади головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції апарату райдержадміністрації, за що, на думку відповідача, несе відповідальність керівник апарату, позивач указала, що розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації від 19 грудня 2017 року №127-К, обов`язки головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції апарату райдержадміністрації покладено на головного спеціаліста юридичного відділу. Позивач стверджує, що відповідно до п.1 ст.39 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" голови місцевих державних адміністрацій несуть відповідальність за виконання покладених на місцеві державні адміністрації завдань і за здійснення ними своїх повноважень, однак у ході перевірки Малинської районної державної адміністрації, безпідставно були застосовані заходи реагування лише до керівника апарату.

Також позивачем подані додаткові пояснення, в яких наголошено на тому, що виявлені порушення взагалі не відносяться до посадових обов`язків керівника апарату, а тому вона не могла бути притягнута до дисциплінарної відповідальності.

У судове засіданні позивач, її представник та представник відповідача не прибули, про час і місце судового розгляду були повідомлені. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, в якій також указано на те, що вони не заперечують проти подальшого розгляду справи в письмовому провадженні. Від відповідача надійшов лист про розгляд справи без участі представника райдержадміністрації.

Зважаючи на викладене та приписи ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження, фіксація судового засідання за допомогою технічного засобу, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи, усебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом установлено, що ОСОБА_1 працює на посаді державної служби категорія "Б" - керівник апарату Малинської районної державної адміністрації Житомирської області.

На посаду керівника апарату Малинської районної державної адміністрації Житомирської області з 1 серпня 2017 року ОСОБА_1 переведено з посади завідувача сектору з питань персоналу апарату райдержадміністрації відповідно до розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації Житомирської області від 12.04.2017 № 39-К.

Розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації Житомирської області від 05.02.2019 № 01-ДС, відповідно до ст.ст. 6, 39,41, 44 Закону України "Про місцеві державні адміністрації", ст.ст. 64, 65, 66, 68, 69, 77 Закону України "Про державну службу", Висновку про наявність в діях державного службовця дисциплінарного проступку дисциплінарної комісії апарату Житомирської обласної державної адміністрації від 21 січня 2019 року та листа дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Житомирської облдержадміністрації від 31.01.2019 № 30/24-к, оголошено догану ОСОБА_1 , керівнику апарату районної державної адміністрації, за вчинення дисциплінарного поступку, передбаченого пунктом 5 часини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень).

Позивач, не погодившись з вказаним рішенням, звернулася до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 1 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 889-VIII) визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо:

1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів;

2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів;

3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг;

4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства;

5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням;

6) управління персоналом державних органів;

7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки;

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Згідно із ч. 1 ст. 62 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Частиною 2 вказаної статті Закону № 889-VIII передбачено, що державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Відповідно до ст. 64 вказаного Закону, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Положеннями статті 44 Закону України "Про місцеві державні адміністрації" від 09.04.1999 № 586-XIV (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 586-XIV) визначено, що для правового, організаційного, матеріально-технічного та іншого забезпечення діяльності місцевої державної адміністрації, підготовки аналітичних, інформаційних та інших матеріалів, систематичної перевірки виконання актів законодавства та розпоряджень місцевої державної адміністрації, подання методичної та іншої практичної допомоги місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування головою місцевої державної адміністрації утворюється апарат місцевої державної адміністрації в межах виділених бюджетних коштів.

Апарат обласної, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій здійснює також організаційно-технічне та фінансове забезпечення діяльності регіональних комісій з реабілітації відповідно до Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Апарат місцевих державних адміністрацій очолює керівник, який призначається на посаду головою місцевої державної адміністрації в порядку, передбаченому законодавством про державну службу.

Керівник апарату місцевої державної адміністрації організовує його роботу, забезпечує підготовку матеріалів на розгляд голови місцевої державної адміністрації, організовує доведення розпоряджень голови місцевої державної адміністрації до виконавців, здійснює визначені Законом України "Про державну службу" повноваження керівника державної служби в апараті місцевої державної адміністрації та її структурних підрозділах (крім структурних підрозділів зі статусом юридичних осіб публічного права), відповідає за стан діловодства, обліку і звітності, виконує інші обов`язки, покладені на нього головою місцевої державної адміністрації. З цих питань керівник апарату місцевої державної адміністрації видає накази.

Голова місцевої державної адміністрації затверджує положення та визначає структуру апарату.

Згідно із частиною 4 статті 49 Закону № 586-XIV, посадові особи місцевих державних адміністрацій несуть матеріальну відповідальність у порядку, передбаченому Законом України "Про державну службу".

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності наведені у статті 65 Закону № 889-VIII.

Так, у відповідності до ч. 1 цієї статті, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками, згідно із п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Частиною 3 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Згідно із ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 3 статті 66 Закону № 889-VIII визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

В силу приписів частини 6 статті 66 Закону № 889-VIII дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (ч. 7 ст. 66 Закону № 889-VIII).

Згідно із ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону № 889-VIII, дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.

За змістом частини 2 статті 68 вказаного Закону дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Відповідно до частини 2 статті 69 Закону № 889-VIII, дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Частиною 3 статті 69 Закону № 889-VIII встановлено, що дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. До складу дисциплінарної комісії включаються державні службовці державного органу, представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу, а також можуть включатися представники громадських об`єднань, які мають досвід роботи у сфері державного управління, державної служби або за юридичним фахом.

Кількість представників громадських об`єднань у складі дисциплінарної комісії може становити не більше двох осіб.

Членам дисциплінарної комісії забороняється передавати і розголошувати інформацію, отриману під час здійснення дисциплінарного провадження.

У разі якщо один із членів дисциплінарної комісії прямо підпорядкований особі, стосовно якої відкрито або здійснюється дисциплінарне провадження, такий член дисциплінарної комісії не повинен брати участі у прийнятті рішення.

Строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить три роки.

Згідно із ч. 4 ст. 69 Закону № 889-VIII, склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби. До складу дисциплінарної комісії у державному органі включаються в однаковій кількості:

представники керівника державної служби, визначені ним одноосібно із числа державних службовців цього державного органу;

представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу.

До складу дисциплінарної комісії можуть включатися експерти або інші представники громадських об`єднань, утворених відповідно до Закону України "Про громадські об`єднання", за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

До складу дисциплінарної комісії повинна бути включена щонайменше одна особа, яка має юридичну освіту не нижче другого (магістерського) рівня та досвід роботи за фахом.

Частиною 8 статті 69 Закону № 889-VIII встановлено, що засідання дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Відповідно до частини дев`ятої вказаної статті Закону № 889-VIII, дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10 ст. 69 Закону № 889-VIII).

Згідно із ч. 11 ст. 69 Закону № 889-VIII, суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Частиною першою статті 73 Закону № 889-VIII передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Відповідно до положень частини 3 вказаної статті Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення закріплені у статті 74 Закону № 889-VIII.

За змістом положень вказаної статті Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Частиною першою статті 75 Закону № 889-VIII встановлено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі (ч. 2 ст. 75 Закону № 889-VIII).

Згідно із ч. 3 ст. 75 Закону № 889-VIII, відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Відповідно ст. 76 Закону № 889-VIII, державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення. За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Згідно із ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

З системного аналізу викладених положень законодавства вбачається, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку: об`єкта, суб`єкта, об`єктивної сторони, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення (ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника, тощо).

Суд вважає за необхідне вказати, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку та обставини, за яких він вчинений, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Як видно із матеріалів справи, спірне розпорядження голови районної державної адміністрації, яким позивачу оголошено догану, винесено на підставі Висновку про наявність в діях державного службовця дисциплінарного проступку дисциплінарної комісії апарату Житомирської обласної державної адміністрації від 21 січня 2019 року та листа дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Житомирської облдержадміністрації від 31.01.2019 № 30/24-к.

Судом установлено, що розпорядженням голови Малинської районної державної адміністрації Житомирської області від 14.01.2019 № 02-К, відповідно до ст.ст. 6, 39,41, 44 Закону України "Про місцеві державні адміністрації", положень Закону України "Про державну службу", до довідки про здійснення перевірки роботи Малинської районної державної адміністрації Житомирської області в частині дотримання ними Конституції України, законів України, інших нормативно - правових документів, зміцнення виконавської дисципліни від 07.12.2018 (лист облдержадміністрації від 09.01.2019 № 129/0/2-19/47), відкрито дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 , керівника апарату районної державної адміністрації.

21 січня 2019 року Дисциплінарною комісією апарату Житомирської обласної державної адміністрації, за результатами розгляду матеріалів, отриманих під час дисциплінарного провадження, відкритого на підставі подання голови Малинської районної державної адміністрації (лист від 14.01.2019 № 16/61) та його розпорядження від 14 січня 2019р. № 02-К "Про відкриття дисциплінарного провадження відносно керівника апарату Малинської районної державної адміністрації Жури Валентини Василівни", заслухавши пояснення державного службовця Жури В.В., дослідивши матеріали дисциплінарної справи та нормативно-правову базу, яка регламентує посадові обов`язки керівника апарату райдержадміністрації, складено висновок про наявність в діях державного службовця дисциплінарного проступку.

У висновку зафіксовано, що перевірка стану виконавчої та службової дисципліни в апараті Малинської райдержадміністрації засвідчила суттєві недоліки та порушення в її діяльності, до значної частини яких причетний керівник апарату райдержадміністрації.

Так, внаслідок неналежного виконання посадових обов`язків керівником апарату ОСОБА_1 . виявлено наступні порушення:

- Регламент Малинської районної державної адміністрації не приведений у відповідність до вимог Типового регламенту місцевої державної адміністрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.1999 № 2263 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2018 №434);

- планування та звітування райдержадміністрації не відповідає вимогам Регламенту Малинської районної державної адміністрації, затвердженому розпорядженням голови райдержадміністрації від 23.06.2015 № 153;

- посадова інструкція начальника юридичного відділу апарату райдержадміністрації не відповідає пунктам 5, 10 Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2008 № 1040 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28.11.2018 № 997);

- відсутня «гаряча лінія» в Малинській районній державній адміністрації;

- Положення про преміювання державних службовців апарату Малинської районної державної адміністрації не відповідає вимогам Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів), затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 13.06.2016 № 646, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 червня 2016 року за № 903/29033;

- не заповнена вакантна посада головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції апарату райдержадміністрації;

- відсутня Громадська рада, яка згідно з пунктом 44 Регламенту Малинської райдержадміністрації повинна була бути створена для забезпечення участі громадян в управлінні державними справами при райдержадміністрації;

- ряд інших порушень.

Вважаючи, що саме керівник апарату зобов`язаний організовувати роботу державних службовців райдержадміністрації, здійснювати контроль за виконанням ними посадових обов`язків, дотримання вимог службової дисципліни, дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що в діях державного службовця ОСОБА_1 , керівника апарату Малинської райдержадміністрації вбачається дисциплінарний проступок, тобто вчинення протиправної винної дії або бездіяльності, а саме: вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень). При цьому вказано, що згідно вимог частини третьої статті 66 за вказаний дисциплінарний проступок суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Поданням дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ від 31.01.2019 № 30/24-к Голові Малинської районної державної адміністрації внесено пропозицію за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» та відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону України «Про державну службу» оголосити керівнику апарату Малинської райдержадміністрації ОСОБА_1 догану.

Разом з цим, суд ураховує, що 21.01.2019 ОСОБА_1 звернулася до дисциплінарної комісії Житомирської обласної державної адміністрації із заявою, в якій просила відповідно до ст.. 76 Закону України «Про державну службу» перед прийняттям рішення про накладення дисциплінарного стягнення ознайомити її з усіма матеріалами дисциплінарної справи.

Заява отримана адресатом 21.01.2019 (т. 1 а.с. 18), з матеріалами дисциплінарної справи та висновок дисциплінарної комісії апарату Житомирської обласної державної адміністрації позивача ознайомлено 04.02.2019.

04.02.2019 ОСОБА_1 , ознайомившись з висновком дисциплінарної комісії 04.02.2019, направлено до дисциплінарної комісії Житомирської обласної державної адміністрації лист з проханням вжити додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, а саме врахувати інформацію про усунення, в повному обсязі, виявлених недоліків зазначених у висновку. При цьому вказано:

- регламент Малинської районної державної адміністрації розроблено у новій редакції;

- планування та звітування приведено у відповідність Регламенту;

- посадова інструкція начальника юридичного відділу апарату райдержадміністрації, розроблена начальником відділу, направлена на погодження до юридичного управління облдержадміністрації;

- прийнято розпорядження голови райдержадміністрації від 28.01.2019 № 11 «Про телефонну «гарячу лінію» Малинської райдержадміністрації», яким визначено телефони «гарячої лінії» та графік роботи. Інформація розміщена на офіційному сайті райдержадміністрації;

- у Положення про преміювання державних службовців апарату райдержадміністрації внесені зміни;

- питання створення Громадської ради при райдержадміністрації обговорено. Прийнято рішення про те, що після затвердження змін до постанови КМУ від 03.11.2010 №996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики» будуть вжиті заходи щодо формування нового складу громадської ради при райдержадміністрації.

Також просила взяти до уваги характеристику керівнику апарату райдержадміністрації надану головою профкому Малинської райдержадміністрації та головою асоціації сільських голів Малинського району.

При цьому слід указати, що як видно зі змісту протоколу засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ № 1 від 21.01.2019, інформацію про опрацювання та вжиття заходів щодо усунення, виявлених недоліків, які зазначені у довідці від 07.12.2018 та були фактичною підставою для відкриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 , останньою було доведено на засіданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Житомирської обласної державної адміністрації 21.01.2019. Втім, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення не було надано оцінку вжитим заходам.

Так, поза увагою під час застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення було залишено те, що станом на 28.01.2019 розроблено регламент Малинської райдержадміністрації в новій редакції та опрацьований (завізований) першим заступником, заступником голови райдержадміністрації, керівником апарату райдержадміністрації, начальником загально-організаційного відділу апарату райдержадміністрації, начальником юридичного відділу регламент опрацьований, та поданий голові райдержадміністрації на затвердження. Затверджено план засідання колегії райдержадміністрації на II півріччя 2018 року. Відповідно до розпорядження голови Малинської районної державної адміністрації від 19 грудня 2017 року № 127-К обов`язки головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції апарату райдержадміністрації покладено на головного спеціаліста юридичного відділу. У вересні 2018 року начальник юридичного відділу пройшла навчання у НАЗК і отримала сертифікат для подальшого застосування своїх вмінь та знань щодо організації роботи із запобігання корупції у апараті Малинської райдержадміністрації.

Розроблено проект нової посадової інструкція начальника юридичного відділу апарату райдержадміністрації, привівши її у відповідність, зокрема до Загального положення про юридичну службу міністерства, іншого органу виконавчої влади, державного підприємства, установи та організації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.11.2008 № 1040 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28.11.2018 № 997). При цьому не було взято до уваги те, що обов`язки з контролю розроблення посадових інструкцій державних службовців апарату райдержадміністрації та їх затвердження на керівника апарату покладено відповідно до розпорядження голови райдержадміністрації від 17.08.2018, у вересні 2018 р. позивач перебувала у додатковій відпустці у зв`язку з установчою сесією у НАДУ, а з 3 по 22 грудня 2018 року у неї була екзаменаційна сесія.

Необхідність створення та функціонування в Малинській районній державній адміністрації телефонної лінії - «гаряча лінія» була передбачена ще Указом Президента України від 07.02.2008 № 109/2008, натомість позивач обіймає посаду керівника апарату з 01.08.2017.

Щодо відсутності Громадської ради не враховано відсутність ініціативи інститутів громадського суспільства, а також потреба у внесенні змін до нормативно - правових актів, які регламентують утворення громадських рад та порядок проведення консультацій з громадськістю.

З аналізу змісту оскаржуваного розпорядження вбачається, що відповідачем не надано жодних доказів щодо застосування принципу індивідуалізації покарання, зокрема чи враховувалися останнім обставини, що пом`якшуються відповідальність державного службовця, зокрема: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника (ч.2 ст. 67 Закону № 889-VIII).

У свою чергу встановлена законодавством України персональна відповідальність керівника за реалізацію державної політики у сфері державної служби, з питань управління персоналом, стан діловодства, обліку і звітності в апараті райдержадміністрації не звільняє відповідача від обов`язку при прийнятті рішення щодо застосування дисциплінарного стягнення дослідити наявність причинно-наслідкового зв`язку між невиконаними та/або неналежно виконаними завданнями апарату місцевої державної адміністрації, її структурних підрозділів, та діями або бездіяльністю керівника такого апарату.

При цьому, суд звертає увагу, що словосполучення «може бути оголошено догану» вказує на те, що при виборі виду стягнення, яке може бути застосоване у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби має виходити із того, що догана в даному випадку є видом найсуворішого стягнення, що застосовується до державного службовця.

Крім того, розпорядження від 05.02.2019 № 01-ДС прийнято без надання позивачем письмових пояснень.

Суд критично оцінює посилання представника відповідача на те, що не отримання при винесенні спірного розпорядження пояснень від позивача не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений, з огляду на наступне.

В силу наведених вище приписів Закону № 889-VIII пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Та обставина, що відповідачем оскаржуване розпорядження прийнято без отримання від позивача відповідних письмових пояснень, є істотним порушенням встановленої процедури застосування дисциплінарного стягнення, відтак вказане рішення суб`єкта владних повноважень не можна вважати таким, що відповідає засадам розсудливості та обґрунтованості.

Відповідачем не було отримано викладену письмово позицію позивача із приводу відповідних порушень, що унеможливило прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття.

Таким чином, суд вважає, що зазначене порушення не можна вважати таким, що не вплинуло на правильність оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, як на тому наполягає представник відповідача.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23.04.2018 в справі № 808/1048/17.

Проаналізувавши вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено суду належними та допустимими доказами правомірності застосування до позивача заходу дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Крім того, у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення або керівник державної служби може застосувати до працівника менше суворе дисциплінарне стягнення, зокрема зауваження.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 згаданого Кодексу).

За змістом статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Беручи до уваги викладене та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування розпорядження Малинської районної державної адміністрації Житомирської області № 01-ДС від 05 лютого 2019 року підлягають задоволенню.

Зважаючи на висновок суду та враховуючи положення статті 139 КАС України, витрати понесені позивачем у даній справі в сумі 768,40 грн судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 72-77, 90, 93, 94, 139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Малинської районної державної адміністрації Житомирської області (площа Соборна, 6а, м.Малин, Житомирська область,11601, ) про визнання протиправним та скасування розпорядження № 01-ДС від 05.02.2019 задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати розпорядження Малинської районної державної адміністрації Житомирської області № 01-ДС від 05 лютого 2019 року "Про оголошення догани ОСОБА_1 , за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Малинської районної державної адміністрації Житомирської області на користь ОСОБА_1 понесені витрати зі сплати судового збору в сумі 768,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.Ю. Романченко