Справа № 640/6316/19
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/6316/19 Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Файдюка В.В., Мєзєнцева Є.І.

за участю секретаря Муханькової Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо не прийняття рішення за клопотанням ОСОБА_1 від 10 квітня 2018 року; зобов`язання відповідача у двотижневий термін з моменту набрання судовим рішенням законної сили, прийняти рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність громадянці ОСОБА_1 для ведення колективного садівництва на АДРЕСА_1 .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Київської міської ради, яка полягає у не розгляді по суті клопотання позивачки про передачу громадянці ОСОБА_1 , члену обслуговуючого кооперативу «Садово-дачне товариство «Зелений бір», у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва на АДРЕСА_1 » (справа А-22999). Зобов`язано відповідача розглянути по суті клопотання ОСОБА_1 від 10 квітня 2018 року з винесенням відповідного рішення про передачу громадянці ОСОБА_1 , члену обслуговуючого кооперативу «Садово-дачне товариство «Зелений бір», у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва на АДРЕСА_1 » (справа А -22999 ) або відмову у такій передачі, у порядок та строки встановлені діючим законодавством. У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що проект рішення «Про передачу громадянці ОСОБА_1 , члену обслуговуючого кооперативу «Садово-дачне товариство «Зелений бір», у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва на АДРЕСА_1 » був розглянутий на пленарному засіданні VIII сесії Київської міської ради VIII скликання 28 лютого 2019 року. У зв`язку з не набранням голосів більшості депутатів від загального складу Київської міської ради, рішення прийняте не було. Даний проект рішення повторно винесено на пленарне засідання сесії 14 березня 2019 року, де він знов не набрав відповідної кількості голосів. Апелянт зазначив, що якщо при проведенні голосування проект рішення Київської міської ради було відхилено більшістю голосів депутатів від загального складу Київської міської ради або якщо проект рішення Київської міської ради не було прийнято у випадку, передбаченому частиною 5 статті 37 Регламенту, такий проект рішення вважається відхиленим і повертається суб`єкту подання.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачка зазначила, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення повно, всебічно та об`єктивно з`ясував обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, а тому рішення є законним та обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно скасувати, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів справи, на підставі договору від 15.11.2016 року ТОВ «Глобал Зем-інжиніринг» було розроблено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення садівництва, орієнтовною площею 0,02 га, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Експертом державної експертизи - Малай О.О. надано висновок про розгляд проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 05 березня 2017 року №117/82-17, відповідно до якого, зазначена особа погодила проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,02 га, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

10.04.2018 року позивачка звернулася до Київської міської ради із заявою про затвердження проекту землеустрою та надання земельної ділянки у власність.

Оскільки будь-якого рішення на вказану заяву позивачка на момент звернення до суду не отримала, вважає, що відповідачем, в порушення ч.9 ст.118 Земельного кодексу України, допускається протиправна бездіяльність, що стало підставою для звернення до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що чинне законодавство не передбачає прийняття за результатами розгляду клопотання про передачу у власність земельної ділянки будь-якого іншого рішення, окрім погодження проекту землеустрою та передачі у власність земельної ділянки або відмови у погодженні. Враховуючи те, що матеріалами справи підтверджується вчинення протиправної бездіяльності відповідача, зокрема, в частині не розгляду по суті клопотання позивача від 10 квітня 2018 року протягом тривалого часу з невідомих підстав, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання протиправною бездіяльності відповідача. Суд першої інстанції зазначив, що при вирішенні питання щодо передачі у приватну власність позивачу земельної ділянки застосуванню підлягали саме положення Земельного кодексу України, а не регламент Київської міської ради, у тому числі, й в частині проведення процедури розгляду такого клопотання. Крім того, суд зазначив, оскільки відповідач не розглядав по суті клопотання позивача щодо передачі їй у власність земельної ділянки на відповідній сесії, наявні підстави для зобов`язання відповідача розглянути по суті клопотання ОСОБА_1 від 10 квітня 2018 року з винесенням відповідного рішення про передачу громадянці ОСОБА_1 , члену обслуговуючого кооперативу "Садово-дачне товариство "Зелений бір", у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва на АДРЕСА_1 " (справа А-22999) або відмову у такій передачі, у порядок та строки встановлені діючим законодавством.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає наступне.

Частиною першою та шостою статті 116 Земельного кодексу України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Згідно частини 7 статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до частини дев`ятої статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

За змістом статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 46 та частини п`ятнадцятої статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Згідно ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

З матеріалів справи вбачається, що Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розроблено проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва, площею 0,0150 га, що розташована за адресою: м.Київ, Оболонський район, СТ «Зелений АДРЕСА_1 » та направлено для подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради, відповідно до регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 07.07.2016 року №579/579.

Згідно протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування №25/87 від 27.11.2018-30.11.2018 року члени постійної комісії вирішили підтримати проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва, площею 0,0150 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ».

Враховуючи те, що відповідач не вправі приймати рішення, зокрема, з питань регулювання земельних відносин у інший спосіб, а ніж шляхом його прийняття на пленарному засіданні ради, питання щодо відведення земельної ділянки позивачу було призначено 07.02.2019 року.

Згідно Витягу із стенограми пленарного засідання від 07.02.2019 року на пленарному засіданні VII сесії Київської міської ради VIII скликання було розглянуто проект рішення «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для ведення колективного садівництва, площею 0,0150 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ». У зв`язку з не набранням голосів більшості депутатів від загального складу Київської міської ради, рішення прийнято не було.

Відповідно до п.2 ст.37 Регламенту Київської міської ради, даний проект рішення було повторно винесено на пленарне засідання VIIІ сесії Київської міської ради VIII скликання 14.03.2019 року, де він знову не набрав відповідної кількості голосів, що підтверджується наявним у матеріалах справи Витягом із стенограми пленарного засідання від 14.03.2019 року.

Якщо при проведенні голосування проект рішення Київської міської ради було відхилено більшістю голосів депутатів від загального складу Київської міської ради відповідно до ч.3 ст.37 Регламенту або якщо проект рішення Київської міської ради не було прийнято у випадку, передбаченому ч.5 ст.37 Регламенту, такий проект рішення вважається відхиленим і повертається суб`єкту подання.

Колегія суддів вважає, що дії відповідача свідчать про те, що Київська міська рада виконала надані їй повноваження щодо затвердження проекту землеустрою стосовно відведення земельної ділянки та надання її у власність.

В даному випадку відмови у погодженні даного проекту не було, він був відхилений у зв`язку з не набранням відповідної кількості голосів депутатів від загального складу Київської міської ради.

Колегія суддів вважає, що позивача не було позбавлено можливості реалізувати належне їй право. У відповідності до ст.29-31 Регламенту подальший розгляд відхиленого проекту рішення можливий на наступній після його відхилення сесії Київської міської ради.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції не правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено без дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, тому наявні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Київської міської ради - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 30.10.2019 року.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: В.В. Файдюк

Є.І.Мєзєнцев