Справа № 640/5642/19
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 жовтня 2019 року м. Київ № 640/5642/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,Товариство з обмеженою відповідальністю "Група компаній Беті"
провизнання протиправним та скасування сертифіката,
присутні представники:позивача - Судейкін В.К.; третьої особи - Бабак В.С.; відповідача - не прибув;
ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" (адреса: 03067, м. Київ, вул. Машинобудівна, 40, ідентифікаційний код 03360905) (по тексту - позивач, КП "Київміськсвітло") звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (адреса: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ідентифікаційний код 37471912), в якому просить суд:

анулювати сертифікат серії ІУ № 48 від 15.09.2017, виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, який засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта (черги, окремого пускового комплексу): "Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного освітлення мосту Метро через річку Дніпро у місті Києві";

внести у реєстр дозвільних документів інформацію про анулювання зазначеного вище сертифікату.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.04.2019 позовну заяву Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" залишено без руху.

Зокрема, судом в ухвалі зазначено про необхідність усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом.

На виконання вимог ухвали представником позивача подано заяву від 23.04.2019 № 1238-07.1/2019 про поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування заяви представником зазначено, що об`єкт "Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного освітлення мосту Метро через річку Дніпро у місті Києві" входить до числа об`єктів, що стосуються кримінального провадження № 0002273 від 17.07.2019, у тому числі щодо фактів, пов`язаних з неналежним виконанням капітального ремонту об`єкта.

Листом Національного антикорупційного бюро України від 08.08.2018 вх. № 2190/4 повідомлено КП «Київміськсвітло» про прийняття постанови про відмову у визнанні потерпілим з підстав відсутності доказів спричинення шкоди та її розміру охоронюваним законом правам, свободам та інтересам КП «Київміськсвітло».

Листом Національного антикорупційного бюро України від 06.11.2018 № 042-201/41706 повідомлено КП «Київміськсвітло», що постановою прокурора Спеціалізованою антикорупційної прокуратури від 28.09.2018 підслідність у кримінальному провадженні № 0002273 від 17.07.2019 визначено за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві.

21.11.2018 КП «Київміськсвітло» надіслано заяву до слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві у порядку ст. 55, 56 КПК України про залучення підприємства як потерпілого.

Водночас, позивачем вказано, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Група компаній Беті» (далі по тексту - ТОВ «ГК Беті») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до КП «Київміськсвітло» про стягнення заборгованості за договором про виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт мережі архітектурно-декоративного освітлення мосту Метро через річку Дніпро у місті Києві".

Позивач зазначив, що в межах господарської справи № 910/9241/18 КП «Київміськсвітло» намагалося захистити свої порушені права та інтереси, проте, рішенням Господарського суду міста Києва від 21.11.2018 позов ТОВ «ГК Беті» задоволено, відповідно, стягнуто з КП «Київміськсвітло» заборгованість за договором підряду АДО-КР-5 від 09.06.2017.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2019 апеляційну скаргу КП «Київміськсвітло» задоволено частково, рішення суду першої інстанції змінено в частині стягнення сум 3% річних та інфляційних витрат.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.04.2019 відкрито касаційне провадження за скаргою КП «Київміськсвітло» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2019.

З огляду на відсутність інформації про стан та результати кримінального провадження № 0002273 від 17.07.2019, а також задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Група компаній Беті» у господарській справі, враховуючи можливу небезпеку експлуатації об`єкту, КП «Київміськсвітло» вирішило звернутися до Окружного адміністративного суду міста Києва про визнання протиправним та скасування сертифікату серії ІУ № 48 від 15.09.2017, у зв`язку з чим просить суд поновити строки на звернення до суду з адміністративним позовом.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.05.2019 відкрито провадження у адміністративній справі, призначено до розгляду в підготовче засідання 02.07.2019; питання поновлення строків на звернення до суду з адміністративним позовом призначено до розгляду у судовому засіданні; залучено у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відповідальністю «Група компаній Беті».

02.07.2019 представником третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ТОВ «ГК Беті» надано пояснення по справі № ГКБ/770 від 10.06.2019, у яких зазначено, що позивач міг дізнатися про порушення свого права в будь-який час, починаючи з дня видачі сертифікату - вересня 2017 року. У поясненні також вказано, що до заявленого позову має бути застосований загальний строк звернення до суду, що, з огляду на усвідомлення позивачем порушення свої прав у квітні 2018 року, мав закінчитися ще в жовтні 2018 року. Таким чином, представник ТОВ «ГК Беті» просив суд залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропущенням строку на звернення до суду.

05.08.2019 до канцелярії суду надійшло клопотання представника відповідача б/н б/д про залишення позову КП «Київміськсвітло» без розгляду в обґрунтування якого зазначено, що оскаржуваний сертифікат серії ІУ № 48 видано Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 15.09.2017, отже позивач звернувся з позовом до суду з пропущенням строку, передбаченого ст. 123 КАС України.

08.08.2019 представником ТОВ «ГК Беті» подано заперечення № ГКБ/817 від 05.07.2019 на заяву позивача про поновлення строку на звернення до суду. Заперечення обґрунтовано тим, що в заяві про поновлення строку на звернення з позовом до суду позивачем не вказано точної дати, коли КП «Київміськсвітло» дізналося чи могло дізнатись про порушення своїх прав, та чим зумовлене пропущення строків.

24.10.2019 у судовому засіданні судом розглянуто питання поновлення строків для звернення до суду з адміністративним позовом; оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

При цьому, про обставини, що стали причиною звернення КП "Київміськсвітло" до Державної архітектурно-будівельною інспекцією України, позивач дізнався у квітні 2018 року внаслідок дослідження об`єкта, під час якого виявлено суттєві недоліки і зафіксовано розбіжності між даними Акта приймання виконаних робіт та фактичною наявністю змонтованих матеріалів та обладнання на об`єкті.

Отже, внаслідок звернення до дозвільного органу прав та інтересів КП «Київміськсвітло» захищено не було, що і стало фактичною підставою для звернення позивача до суду з метою відновлення його прав як замовника об`єкта будівництва.

Суд відмічає, що відносини, пов`язані з містобудівною діяльністю характеризуються наявністю приватного та публічного інтересу, захист яких є безпосереднім завданням адміністративного судочинства у відповідності ч. 1 ст. 2 КАС України.

Судом також враховується те, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому, як випливає з рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Проаналізувавши наведені сторонами у своїх заявах доводи, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд, з огляду на відмову відповідача у розгляді заяви позивача та прийняття рішення про анулювання сертифікату, з метою забезпечення права позивача на звернення до суду з захистом прав та інтересів у сфері містобудівної діяльності, прийшов до висновку, що заява КП "Київміськсвітло" від 23.04.2019 № 1238-07.1/2019 є обґрунтованою, а причини пропущення строку поважними, відтак, заява є такою, що підлягає задоволенню, у зв`язку з чим пропущений позивачем строк звернення до суду підлягає поновленню.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення клопотань Державної архітектурно-будівельної інспекції України б/н б/д та Товариства з обмеженою відповідальністю "Група компаній Беті" № ГКБ/770 від 10.06.2019 та № ГКБ/817 від 05.07.2019 про залишення позову КП «Київміськсвітло» без розгляду з підстав, передбачених п. 8 ч. 1 ст. 240, ч. 3, 4 ст. 123 КАС України.

Керуючись ст.ст. 123, 240, 241-243, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" від 23.04.2019 № 1238-07.1/2019 про поновлення строку на звернення до адміністративного суду задовольнити.

2. Поновити Комунальному підприємству електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київміськсвітло" строк звернення до суду.

3. Відмовити у задоволенні клопотання б/н б/д Державної архітектурно-будівельної інспекції України б/н б/д про залишення позову КП «Київміськсвітло» без розгляду.

4. Відмовити у задоволенні заяв Товариства з обмеженою відповідальністю "Група компаній Беті" № ГКБ/770 від 10.06.2019 та № ГКБ/817 від 05.07.2019 про залишення позову КП «Київміськсвітло» без розгляду.

Ухвала, відповідно до ч. 1 ст. 256 КАС України, набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28.10.2019.

Суддя К.С. Пащенко