Справа № 540/2271/19
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2019-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/2271/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Бездрабко О.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Новотроїцької районної ради Херсонської області, Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа: Новотроїцьке житлово-комунальне підприємство "НЖКП" про визнання недійсними та скасування рішень районної та селищної рад,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися з позовною заявою до Новотроїцької районної ради Херсонської області, Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа: Новотроїцьке житлово-комунальне підприємство "НЖКП", в якій просить визнати незаконними та скасувати рішення:

- Новотроїцької районної ради Херсонської області від 11.06.2003 р. № 152 "Про згоду районної ради про прийняття до спільної власності територіальних громад сіл, селищ району внутрішньогосподарських меліоративних систем, що не підлягали паюванню в процесі реорганізації сільськогосподарських підприємств";

- Новотроїцької районної ради Херсонської області від 20.03.2015 р. № 862 "Про передачу внутрішньогосподарської меліоративної системи до комунальної власності Новотроїцької селищної ради";

- Новотроїцької селищної ради Херсонської області від 28.05.2015 р. № 877 "Про прийняття внутрішньогосподарських меліоративних систем до комунальної власності територіальної громади селища".

Положеннями п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України з наступних підстав.

Положеннями ч.6 ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивачі просять визнати незаконними та скасувати рішення: Новотроїцької районної ради Херсонської області від 11.06.2003 р. № 152 "Про згоду районної ради про прийняття до спільної власності територіальних громад сіл, селищ району внутрішньогосподарських меліоративних систем, що не підлягали паюванню в процесі реорганізації сільськогосподарських підприємств" та від 20.03.2015 р. № 862 "Про передачу внутрішньогосподарської меліоративної системи до комунальної власності Новотроїцької селищної ради"; Новотроїцької селищної ради Херсонської області від 28.05.2015 р. № 877 "Про прийняття внутрішньогосподарських меліоративних систем до комунальної власності територіальної громади селища". При цьому, позовну заяву направлено до Херсонського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку лише 25.10.2019 р.

У своїй позовній заяві ФОП ОСОБА_1 стверджує про те, що дізнався про оскаржувані рішення після звернення за правовою допомогою та отримання відповіді на запити адвоката. Проте, з доданих до позовної заяви документів неможливо встановити, коли саме підприємець отримав рішення Новотроїцької районної ради Херсонської області від 11.06.2003 р. № 152 та від 20.03.2015 р. № 862, Новотроїцької селищної ради Херсонської області від 28.05.2015 р. № 877, а відтак і перевірити чи подано даний позов у строк, установлений законом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху

З огляду на викладене позовна заява відповідно до ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме позивачу необхідно надати до суду документи (належним чином засвідчені їх копії) на підтвердження отримання оскаржуваних рішень або обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись ч.1 ст.169 КАС України, суддя -

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2271/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Бездрабко О.І.