Справа № 520/9776/18
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Бідонько А.В.

22 жовтня 2019 р.Справа № 520/9776/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.,

суддів - Калитки О. М. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання - Білюк Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою автогаражного кооперативу «Автолюбитель-104» на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20 березня 2019 року по справі за адміністративним позовом автогаражного кооперативу «Автолюбитель-104» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування постанови, -

Встановила:

06.11.2018 року позивач автогаражний кооператив «Автолюбитель-104» (подалі - АГК «Автолюбитель-104», кооператив) звернувся до суду з позовом, яким, з урахуванням уточненого позову /а.с. 57-59/, просить:

- визнати незаконним та скасувати припис відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 1057/1112-Пр-У від 23.10.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі, відповідно, - Інспекція ДАБК, Припис);

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції ДАБК № 59/3003/0/250-18-П від 01.11.2018 року про накладення на АГК «Автолюбитель - 104» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбачене п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Постанова).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що Постанова, винесена начальником Інспекції ДАБК про визнання АГК «Автолюбитель - 104» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» у сумі 55.230,00 грн. та оскаржуваний припис є протиправними, у зв`язку із чим, підлягають скасуванню.

У відзиві на позов відповідач Інспекція ДАБК просить у позові відмовити, у зв`язку з його необґрунтованістю.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.03.2019 року (повний текст рішення складений 27.03.2019 року) у задоволенні позовних вимог АГК «Автолюбитель-104» відмовлено.

Висновок суду вмотивований правомірністю дій посадових осіб відповідача щодо складання акта про не допуск до проведення перевірки, протоколу та припису, оскільки такі дії відповідають вимогам чинного законодавства України. Відтак, відповідач правомірно застосував до нього штрафні санкції в сумі 55.230,00 грн.

Інші наведені у позовній заяві доводи суд визнав безпідставними, оскільки позивач умисно створив умови для неможливості проведення позапланової перевірки та намагається уникнути відповідальності за вчинене правопорушення.

В апеляційній скарзі позивач АГК «Автолюбитель-104», посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати судове рішення та ухвалити нове про задоволення вимог адміністративного позову.

Аргументуючи вимоги апеляційної скарги, позивач вказує, що судом не враховано вимоги ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та абз. 3 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно яких, перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити посвідчення і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Вказує, що надання копії посвідчення (направлення) суб`єкту господарювання, що перевіряється, є обов`язком посадової особи органу державного нагляду, а не його правом, та не є обов`язком суб`єкта господарювання вимагати надання такого посвідчення. Проте, відповідачем копії направлення на перевірку АГК «Автолюбитель-104» надано не було, ані разом з відправленим листом від 09.10.2018 року за № 2740/0/250-18, ані під час перебування голови кооперативу ОСОБА_1 на особистому прийомі - 19.10.2018 року, ані під час виходу інспекторів на об`єкт будівництва з метою перевірки - 23.10.2018 року.

Скаржник зазначає, що судом при винесені рішення не враховано права суб`єкта господарювання, викладені в ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», щодо не допуску посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копій документів, передбачених цим Законом.

Таким чином, ненадання голові кооперативу копії направлення на перевірку від 04.10.2018 року та від 22.10.2018 року свідчить про те, що перевірка ще не розпочалась, а вимоги інспекторів про допуск їх на об`єкт будівництва є незаконними, оскільки такі вимоги виникають лише під час проведення перевірки.

Одночасно звертає увагу на те, що відповідачем не доведено, а судом не встановлено обставин ухиляння голови кооперативу від отримання копії направлення на перевірку. Вище зазначеними нормами не передбачено доводити до відома суб`єкта господарювання про проведення перевірки шляхом направлення будь-яких листів поштою.

Крім того позивач вказує, що суд, приймаючи оскаржуване рішення зазначає, що «...голові АГК «Автолюбитель-104» ОСОБА_1 було роз`яснено п.п. 13, 14 Порядку № 553, наголошено на необхідності виконання абз. 1 п. 14 Порядку № 553 та надання доступу до об`єкту перевірки «Реконструкції нежитлової будівлі літ. «А-1». (арк. рішення 2 абз. 5)» при цьому суд в рішенні зазначив, що « ОСОБА_1 перебуваючи на особистому прийомі (19.10.2018 року), узгодила дату виходу на об`єкт перевірки 23.10.2018 року о 09 годині 00 хв.». Проте, суд не звернув увагу, на те, що окрім пояснень свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , які є співробітниками відповідача та проводили перевірку у позивача, а тому є зацікавленими особами, дана обставина іншими доказами не підтверджена.

Крім того, в поясненнях свідків та в документах, складених відповідачем, у висловах «...роз`яснено п.п. 13, 14 Порядку № 553, наголошено на необхідності виконання абз. 1 п. 14 Порядку № 553 та надання доступу до об`єкту перевірки «Реконструкції нежитлової будівлі літ. «А-1».» відсутнє посилання на конкретну дату та час коли позивачу необхідно надати доступ на об`єкт будівництва. Такий час та дату (23.10.2018 року о 09 години 00 хв.) суд визначає самостійно, без посилання на докази які б свідчили про домовленість інспекторів та голови кооперативу.

Також позивач вказує, що суд не звернув увагу на зміст листа Інспекції ДАБК від 09.10.2018 року за № 2740/0/250-18, відповідно до якого Голові АГК «Автолюбитель-104» пропонувалось лише з`явитись до Інспекції з документами, на підставі яких проведені будівельні роботи. Вимог про необхідність надати доступ до об`єкту перевірки не висувалось.

Суд не звернув увагу на зміст службової записки від 22.10.2018 року, складеної головним інспектором Швидич О.І. на ім`я начальника Інспекції ДАБК з проханням продовжити строк проведення позапланової перевірки, в якій взагалі не згадується про погодження з головою АГК «Автолюбитель 104» ОСОБА_1 термінів перевірки та узгодження з останньою дати та часу виходу на об`єкт перевірки (23.10.2018 року о 09 години 00 хв). Так само, в службовій записці відсутнє посилання на обставини, які перешкоджали інспектору здійснити вихід на об`єкт будівництва під час перевірки з 05.10.2018 року по 19.10.2018 року. Посилання в записці на перебування голови кооперативу ОСОБА_1 у відпустці з 09.10.2018 року по 18.10.2018 року не є перепоною для перевірки об`єкту будівництва, та не свідчить про поважність підстав не відвідування об`єкту будівництва з 05.10.2018 року по 08.10.2018 року включно.

Судом також не враховано, те що посадові особи відповідача не мали право погоджувати дату виходу на об`єкт перевірки на 23.10.2018 року, оскільки на час перебування голови кооперативу ОСОБА_1 на особистому прийомі в інспекції (19.10.2018 року) рішення про продовження перевірки прийнято не було, та з ним ОСОБА_1 не знайомили.

Проте, суд в порушення вимог ст. 242 КАС України не навів в рішенні доказів, які б свідчили про узгодження ОСОБА_1 дату виходу інспекторів на об`єкт перевірки на 23.10.2018 о 09:00 годині.

Крім того, судом не враховано те, що голові кооперативу ОСОБА_1 та її представнику Чехову Д.А. не було відомо 19.10.2018 року про продовження проведення перевірки, з 22.10.2018 року по 23.10.2018 року, лише з тих підстав, що 22.10.2018 року в канцелярію відповідача представником позивача подано листа з проханням ознайомити з актом перевірки, яка проводилась на АГК «Автолюбитель -104» в період з 05.10.2018 року по 19.10.2018 року.

Також судом не прийнято до уваги, що голова кооперативу ОСОБА_1 в першій полові дня 24.10.2018 року, одразу як її стало відомо про відвідування 23.10.2018 року інспекторами відповідача об`єкту будівництва, з`явилась до інспекторів з метою з`ясування причини відвідування, де останній було повідомлено про недопуск 23.10.2018 року інспекторів на об`єкту перевірки та вручено відповідні документи.

Крім того, судом не враховано та не надано оцінку доводам позивача про те, що направлення на перевірку з 22.10.2018 року по 23.10.2018 року відповідачем оформлено в порушення вимог закону.

Вказує, що матеріали справи не містять наказу або рішення керівника відповідача про прийняття рішення про продовження перевірки у позивача з 22.10.2018 року по 23.10.2018 року. Резолюція начальника інспекції, яка була поставлена на службовій записці інспектора, не є рішенням чи наказом відповідно до вимог Закону, оскільки відсутнє найменування суб`єкта господарювання щодо якого будуть здійснюватися заходи та предмет перевірки. Крім того службова записка не є тим документом, на підставі якого може бути проводитись позапланова перевірка.

За таких обставин, позивач вказує, що відповідачем взагалі не приймалось рішення (наказ, розпорядження) про продовження перевірки на 2 дні, по формі як того вимагає ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідач не скористався, що не перешкоджає апеляційному перегляду справи.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга АГК «Автолюбитель-104» підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 317 КАС України скасуванню, з наступних підстав.

Судом установлено, що начальником Інспекції ДАБК видано наказ № 454 від 03.10.2018 року, на підставі якого оформлено направлення для проведення позапланового заходу № 1057-Н від 04.10.2018 року строком дії з 05.10.2018 року до 19.10.2018 року на об`єкті «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-1» (гаражні бокси) без зміни функціонального, призначення за адресою м. Харків вул. Владислава Зубенко, 58-А », щодо дотримання, зокрема, АГК «Автолюбитель-104» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил /а.с. 79-80, 91/.

10.10.2018 року відповідачем адресу АГК «Автолюбитель-104» ( вул . Владислава Зубенка , 58-А м. Харків) направлено лист від 09.10.2019 року № 2740/0/250-18 про необхідність з метою розгляду питання законності проведення будівельних робіт на вказаному об`єкті та вжиття заходів згідно компетенції Інспекції ДАБК власнику (замовнику) або його уповноваженому представнику у термін проведення позапланового заходу (05.10.2018 року до 19.10.2018 року) прибути до Інспекції ДАБК /а.с. 81/. Отриманий зазначений лист позивачем 13.10.2018 року /а.с. 82/.

Відповідно до наказу АГК «Автолюбитель-104» від 29.09.2018 року № 12-К голова кооперативу ОСОБА_1 у термін часу з 09.10.2018 року по 19.10.2018 року включно перебувала у щорічній відпустці /а.с. 17/.

19.10.2018 на адресу Інспекції ДАБК від ОСОБА_1 надійшов лист, відповідно до якого, у зв`язку з перебуванням голови АГК «Автолюбитель-104» під час проведення позапланового заходу у щорічній відпустці, мала змогу ознайомитись з листом/повідомленням від 09.10.2018 року лише 18.10.2018 року, та надала документи відповідно до переліку /а.с. 84-85/.

Відповідно до даних журналу, 19.10.2018 року голова АГК «Автолюбитель-104» ОСОБА_1 перебувала на особистому прийомі в Інспекції ДАБК /а.с. 86/.

Колегія суддів зауважує, що доказів про те, що голові АГК «Автолюбитель-104» роз`яснено п. п. 13, 14 Порядку № 553, наголошено на необхідності виконання абз. 1 п. 14 Порядку № 553 та надання доступу до об`єкту перевірки «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-1» (гаражні бокси) без зміни функціонального призначення за адресою м. Харків вул . Владислава Зубенко, 58-А », а також даних про узгодження дати проведення перевірки 23.10.2018 року о 09 годині 00 хвилин матеріали справи не містять.

На підставі службової записки головного спеціаліста сектору інспекційної роботи Інспекції ДАБК від 22.10.2018 року позаплановий захід на об`єкті позивача продовжено на два робочі дні, у зв`язку з чим, оформлено направлення для проведення позапланового заходу № 1112-Н від 22.10.2018 року строком дії з 22.10.2018 року до 23.10.2018 року /а.с. 87, 88/.

22.10.2018 на адресу Інспекції ДАБК надійшов лист АГК «Автолюбитель-104» з проханням надати акт перевірки, яка проводилась у період з 05.10.2018 року до 19.10.2018 року, на що листом від 01.11.2018 року повідомлено, що у відповідний період акт перевірки не складався, у зв`язку з продовженням строків позапланової перевірки /а.с. 89, 90/.

Також судовим розглядом установлено та не заперечується учасниками справи, що 23.10.2018 року головними спеціалістами сектору інспекційної роботи Інспекції ДАБК здійснено вихід на об`єкт «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «А-1» (гаражні бокси) без зміни функціонального призначення за адресою м. Харків вул. Владислава Зубенко, 58-А ».

Під час виходу на місце, вільного доступу перевіряючих до об`єкту перевірки не надано, у зв`язку з чим, посадовими особами Інспекції ДАБК складено акт № 1057/1112-А від 23.10.2018 року /а.с. 92/.

23.10.2018 року посадовими особами Інспекції ДАБК у відношенні АГК «Автолюбитель-104» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.10.2018 року, в якому зафіксовано порушення позивачем положень п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку № 553, а саме: недопущення посадових осіб Інспекції ДАБК на об`єкт будівництва. У протоколі визначена дата розгляду справи про правопорушення на 01.11.2018 року о 10 години 00 хвилин /а.с. 93/.

23.10.2018 року посадовими особами Інспекції ДАБК складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 1057/1112-Пр-У від 23.10.2018 року, яким зобов`язано АГК «Автолюбитель- 104» усунути допущені порушення вимог чинного законодавства у строк до 06.11.2018 року /а.с. 94/.

24.10.2018 року відповідачем надано голові АГК «Автолюбитель-104» матеріали, що складені за результатами позапланового заходу від 23.10.2018 року, а саме: акт № 1057/1112-А від 23.10.2018 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функції; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.10.2018 року ; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 1057/1112-Пр-У від 23.10.2018 року.

25.10.2018 року від АГК «Автолюбитель-104» на адресу Інспекції ДАБК надійшов лист з проханням відкласти розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та заперечення на протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з додатками /а.с. 95-97/.

За результатами розгляду вказаного листа Інспекцією ДАБК перенесено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно АГК «Автолюбитель-104» на 01.11.2018 року з 10-00 год. на 15-00 год., про що АГК «Автолюбитель-104» повідомлено листом від 26.10.2018 року /а.с. 98/.

01.11.2018 року Інспекцією ДАБК розглянуто справу про правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності відносно АГК «Автолюбитель-104» та винесено постанову № 59/3003/0/250-18-П від 01.11.2018 року, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 55.230,00 грн. /а.с. 99/.

Не погоджуючись з висновком суду першої інстанції колегія суддів зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України від 17.02.2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V Прикінцеві положення Закону № 3038-VI встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В розумінні статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VІ постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (абз. 8 п. 7 Порядку № 553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (абз. 10 п. 7 Порядку № 553).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (абз. 11 п. 7 Порядку № 553).

Згідно з п. 9 даного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Підпунктом 1 п. 11 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт (п. 14 Порядку № 533).

Згідно з п. 12 зазначеного Порядку у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядку строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В розумінні ст. 1 цього Закону правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Колегія суддів зауважує, що Законом № 3038-VI та Порядком № 553 не передбачено можливості проведення контрольного заходу у випадку, коли суб`єктом містобудування відмовлено у допуску до проведення перевірки, натомість має бути складено акт про такий не допуск.

Системний аналіз вказаних положень дає підстави для висновку, що законодавством на суб`єкт містобудування покладено обов`язок допустити уповноважених осіб органу архітектурно-будівельного контролю на відповідний об`єкт для проведення перевірки. Однак, виконанню зазначеного обов`язку має передувати сукупність наступних умов: підконтрольний суб`єкт містобудування повинен бути обізнаний щодо проведення такої перевірки та йому має бути пред`явлено направлення на її проведення та службове посвідчення особи, якій доручено проведення такої перевірки.

Таким чином, необізнаність суб`єкта містобудування щодо проведення перевірки виключає наявність практичної можливості виконання обов`язку щодо забезпечення допуску контролюючого органу на відповідний об`єкт.

Правомірність оскаржуваної постанови відповідач обґрунтовує тим, що Інспекцією ДАБК дотримано порядок проведення позапланової перевірки, однак позивачем не допущено посадових осіб Інспекції ДАБК до об`єкта будівництва для здійснення архітектурно-будівельного контролю, чим порушено пп. 1 п. 11 Порядку № 553, відповідальність за яке передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 3038-VI.

Колегія суддів зазначає, що підставою для призначення позапланової перевірки позивача слугувала заява ОСОБА_6 .

За результатами виходу на об`єкт перевірки відповідачем складено акт про недопуск посадових органів ДАБК на будівельні роботи та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, акт та протокол містять відомості …«на час складення голова автогаражного кооперативу «Автолюбитель-104» або уповноважена особа не з`явилась»…

Колегія суддів зауважує, що матеріали справи не містять жодного доказу стосовно повідомлення про проведення відповідачем даної позапланової перевірки та періоду, протягом якого така буде проводитись. Таким чином, відповідач позбавив позивача права бути присутнім під час складання протоколу про правопорушення та акту про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва, надавати пояснення щодо не допуску посадових осіб відповідача до об`єкту проведення перевірки.

При цьому, в прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» застосовується судами при розгляді справ як джерело права, особливу важливість надано принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (п.70 Рішення «Рисовський проти України» (Заява № 29979/04) від 20.10.2011 року).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), п. 119).

У п. 71 Рішення «Рисовський проти України» (Заява № 29979/04) від 20.10.2011 року зазначено, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Колегія суддів зазначає, що акт про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкт, що підлягав перевірці, та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не містять підпису особи, про присутність під час перевірки якої міститься інформація в зазначених документах, а також в них відсутні відмітки про відмову від підпису уповноваженої особи підприємства, що підлягав перевірці.

Відтак, за відсутності встановлення факту перебування на об`єкті перевірки уповноваженої особи суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не може слугувати підставою для складення акту не допуску до перевірки.

Аналізуючи наведені правові норми та обставини справи, колегія суддів зазначає, що перевірка посадовими особами відповідача проведена з порушенням порядку здійснення позапланового державного архітектурно-будівельного контролю, відтак вимоги адміністративного позову АГК «Автолюбитель-104» є цілком обґрунтованими.

Оскільки зазначені вище обставини залишені судом першої інстанції поза увагою, та цим обставина мне надана належна правова оцінка, колегія суддів задовольняє вимоги апеляційної скарги позивача, скасовує рішення суду першої інстанції та приймає нове про задоволення позову АГК «Автолюбитель-104».

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Частиною 1 ст. 317 КАС України установлено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги та заперечення учасників справи висновки колегії суддів не спростовують.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу автогаражного кооперативу «Автолюбитель-104» задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20 березня 2019 року, - скасувати.

Визнати незаконним та скасувати припис № 1057/1112-Пр-У від 23 жовтня 2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений головним спеціалістом сектору інспекції роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Швидич О.І.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 59/3003/0/250-18-П від 01 листопада 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесену начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк К.О. про визнання АК «Автолюбитель - 104» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» у сумі 55.230,00 грн;

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя (підпис)Л.В. Мельнікова
Судді(підпис) (підпис) О.М. Калитка С.С. Рєзнікова
Постанова у повному обсязі складена і підписана 01 листопада 2019 року.