Справа № 280/2495/19
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 280/2495/19
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,

за участю:

представника позивача: Пузій О.В.,

представника відповідача: Прокоф`єва С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року (суддя суду першої інстанції Батрак І.В.) в адміністративній справі № 280/2495/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації,-

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тара" звернулось до суду з адміністративним позовом до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112090/2019/00014, оформленої 15.05.2019 року.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що заявлений позивачем до митного оформлення товар не відповідає опису, визначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2019 року № АД-382/2017/4411-05, то до такого товару не може застосовуватись антидемпінгове мито.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 05.08.2019 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00014, оформлену 15.05.2019 Запорізькою митницею ДФС.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Запорізька митниця ДФС звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог та прийняти в цій частині нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що товар, заявлений позивачем до митного оформлення за кодом відповідає опису, визначеному у рішенні комісії № АД-3909/2018/4411-05 від 26.04.2018 року, то до таких товарів застосовується антидемпінгове мито.

Від позивача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС, в якому останній посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, відзову на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Тара» () зареєстровано в якості юридичної особи 19.06.1998, видами діяльності підприємства за КВЕД-2010: 28.15 Виробництво підшипників, зубчастих передач, елементів механічних передач і приводів (основний), 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства, 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали, 25.62 Механічне оброблення металевих виробів, 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

19 вересня 2018 року між АТ «Оскольський електрометалургійний комбінат», м. Старий Оскол, Російська Федерація, (Постачальник) та ТОВ «Тара» (Покупець) було укладено контракт № СТАР-367247, предметом якого є поставка продукції (металопрокату), у номенклатурі, кількості й строках згідно з додатково узгодженими додатками (Специфікаціями), які додаються до цього Контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно специфікації №2 від 20.03.2019 постачанню підлягає металопрокат в асортименті, виробником якого є АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», у кількості 210 т, за ціною 8 577 110,00 грн. Також на виконання умов контракту був складений рахунок-фактура (інвойс) №516415 від 14.04.2019.

24 квітня 2019 року позивач звернувся до відповідача для оформлення вантажу за вищевказаним контрактом, шляхом подання ЕМД типу ІМ 40 ТН №UA112090/2019/001252 (тимчасова митна декларація) за кодом згідно УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток ЗЗ-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 62. Номер плавки для діаметру 33 мм: 13477. Номер партії для діаметру 33 мм: 14. Номер плавки для діаметру 33 мм: 90509. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД).

До митної декларації позивачем було додано:

контракт № СТАР-367247 від 19.09.2018;

Специфікацію №2 від 20.03.2019 до нього;

Платіжне доручення в іноземній валюті №8 від 22.03.2019;

Рахунок-фактуру №5164 від 14.04.2019;

Експортну накладну №27074882 від 16.04.2019;

Сертифікати якості від 14.04.2019 №0661451 та №0661452;

Пакувальний лист №0179718 від 14.04.2019 тощо (графа 44).

В графі 47 декларації було зазначено про нарахування на вказаний товар антидемпінгового мита у розмірі 15,21 % в сумі 179 496,82 грн., яке сплачено відповідно до платіжного доручення №1211 від 24.04.2019.

22.04.2019 між ТОВ «ТАРА» (замовник) та Державним підприємством «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» (виконавець) укладено Договір №657-19-4, згідно з п.1.1 якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе роботу «Оцінка показників якості металоконструкції на відповідність нормативним вимогам».

24.04.2019 начальником відділу матеріально-технічного постачання ТОВ «Тара» у присутності співробітника ДП «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади» та представника Запорізької митниці ДФС взято проби (зразки) товарів, про що складено Акт взяття проб (зразків) товарів.

Крім того, одночасно з відбором проб митним постом «Мелітополь» Запорізької митниці ДФС було також проведено відбір проб вказаного товару для проведення власних лабораторних досліджень з метою визначення хімічних та фізичних характеристик товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД, що саме представником відповідача підтверджено у судовому засіданні.

За результатами дослідження 03 травня 2019 року експертом складено висновок №1, в якому зазначено, що за результатами аналізування вищезазначених даних досліджені зразки металопродукції - круг діаметром 33 мм зі сталі марки 25ХГТ, сертифікати якості за №№0661451 від 14.04.2019 та №0661452 від 14.04.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ- 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Листом від 08.05.2019 №166 позивачем на адресу Запорізької митниці ДФС направлено оригінал висновку №1 (примірник №2) з копіями протоколів випробувань №78-242, №79-242, №80-244, №81-244 від 03.05.2019 для врахування їх в роботі при оформленні додаткової митної декларації, який отримано відповідачем 14.05.2019, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення.

15 травня 2019 року позивач подав ЕМД типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/001445 (додаткова митна декларація) за кодом згідно УКТЗЕД , а саме «Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. Комерційна назва: Пруток ЗЗ-В1-IV-ГОСТ 2590-2006/25ХТГ-2ГП-вар. 1-КМС2-ГОСТ 4543-2016; Точність виготовлення прокату: В1, Кривизна, клас кривизни: ІV, Група якості поверхні: 2ГП; Варіант механічних властивостей: 1. З хімічним складом згідно сертифікатів якості виробника: С-0,25-0,27%, Si-0,24-0,28%, Мn-0,99-1,00%, S-0,003-0,004%, P-0,009-0,013%, Cr-1,12-1,14%, Ni- 0,03-0,04%, Cu-0,03%, Ti- 0,051-0,052%, Mo-0,005%, V-0,005-0,006%, W-0,002%, N-0,008%, номер партії для діаметру 33 мм: 62. Номер плавки для діаметру 33 мм: 13477. Номер партії для діаметру 33 мм: 14. Номер плавки для діаметру 33 мм: 90509. Виготовлені згідно: ГОСТ 2590-2006 «Прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий. Сортамент». Виробник АТ «Осколький електрометалургійний комбінат», країна виробництва RU» (гр. 31 ЕМД) та одночасно заявив до повернення зайво сплачено суму антидемпінгового мита в розмірі 179 496,82 грн. (код платежу 023, гр. 47 митної декларації).

Проте, на зазначену митну декларацію відповідачем 15 травня 2019 року оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації № UA112090/2019/00014.

У вказаній картки відмови зазначено, що у митному оформленні (випуску) товарів відмовлено, у зв`язку з невірним заповненням графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05. Відсутні підстави для повернення сплаченого раніше антидемпінгового мита по тов. № 1. Порушені вимоги Наказу Міністерства фінансів від 30.05.2012 №651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа». Декларантом протягом строків, встановлених ст. 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України.

З метою завершення митного оформлення товару, уповноваженою особою декларанта 15.05.2019 була подана додаткова митна декларація № UА112090/2019/001448. Не погодившись з обґрунтованістю прийнятої відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено законність прийняття рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та видачі картки відмови №UA112090/2019/00014, тому вказана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправною та підлягає скасуванню.

Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 271 Митного кодексу України, мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Згідно ч. 4 ст. 275 Митного кодексу України, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 289 Митного кодексу України, обов`язок із сплати митних платежів виникає у разі ввезення товарів на митну територію України з моменту фактичного ввезення цих товарів на митну територію України

Відповідно до статті 1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Приписами ч. 1 статті 28 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів. Зазначене мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при ввезенні на митну територію країни імпорту певних товарів. Щодо імпорту товару одним постачальником не можуть одночасно застосовуватися антидемпінгове та компенсаційне мито.

Так, 28 грудня 2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації, за результатами розгляду якої зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення № АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Згідно з рішенням Комісії № АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.

20 квітня 2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції:

« 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.

Вказані правові висновки також відповідають правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 02.10.2018 року по справі № 804/2304/18.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної картки відмови, підставою для її прийняття були висновки митного органу щодо невірного заповнення позивачем графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №1. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05.

Так, відповідно до поданої позивачем митної декларації, останнім імпортувались з Російської Федерації прутки сталеві у вигляді прямих відрізків, круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевістої сталі марки 25 ХГТ, діаметром 33 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку.

В свою чергу, згідно висновку № 1 Державного підприємства «Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади», досліджені зразки металопродукції - круг діаметром 33 мм зі сталі 25 ХГТ, сертифікати якості за №№ 0661451 від 14.04.2019 року та 0661452 від 14.04.2019 року мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТІ 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Вказаний висновок був сформований на підставі акту взяття проб (зразків) товарів від 24.04.2019 року.

В свою чергу, відповідачем доказів або пояснень, які б спростовували вказані висновки дослідження, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 77 КАС України, до суду надано не було.

Отже, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного погоджується з висновками суду першої інстанції, що в даному випадку відповідачем не було обґрунтовано належними та допустимими доказами факт декларування позивачем товару, який підпадає під остаточні антидемпінгові заходи.

Також, що стосується посилань відповідача на неподання позивачем письмового звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України, протягом строків, визначених ст. 255 Митного кодексу України, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Згідно ч. 1, 5 ст. 255 Митного кодексу України, митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до ст. 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Згідно ст. 260 Митного кодексу України, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Приписами ст. 261 Митного кодексу України встановлено, що у разі подання відповідно до статей 259 і 260 цього Кодексу попередньої, тимчасової або періодичної митної декларації декларант або уповноважена ним особа повинні протягом строків, визначених відповідно до цього Кодексу, подати органу доходів і зборів додаткову декларацію, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за попередньою, тимчасовою або періодичною митною декларацією, що подавалися б у разі декларування цих товарів за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку.

Як свідчать встановлені обставини справи, 24.04.2019 року позивачем була подана до відповідача митна декларація типу ІМ 40 ТН № UA112090/2019/001252 (тимчасова митна декларація).

В свою чергу, 15.05.2019 року позивачем була подана митна декларація типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/001445 (додаткова митна декларація).

Відтак, з зазначених обставин справи вбачається, що позивачем була подана додаткова митна декларація протягом 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації, що свідчить про дотримання останнім приписів ст.ст. 260, 261 Митного кодексу України.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необґрунтованості прийняття відповідачем оскаржуваної картки відмови у митному оформленні товару та необхідності її скасування.

Що стосується заявленого позивачем клопотання про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини другої статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За змістом частини третьої статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною п`ятою статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

За положеннями статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 року у справі № 810/3806/18, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу в суді першої інстанції позивачем до суду було надано: договір про надання професійної (правничої) допомоги від 20.05.2019 року, акт про прийняття послуг з правової допомоги від 15.10.2019 року, рахунок на оплату від 09.10.2019 року №131, платіжне доручення від 11.10.2019 року № 2992, рахунок на оплату від 23.10.2019 року № 141, платіжне доручення від 24.10.2019 року № 3096.

Відповідно до акту приймання-передачі наданої професійної правничої (правової) допомоги від 15.10.2019 року року, Клієнт прийняв наступні послуги:

- підготовка відзиву на апеляційну скаргу по справі № 280/2495/19;

Згідно рахунку на оплату від 09.10.2019 року № 131 оплата наданої професійної правничої допомоги за підготовку відзиву на апеляційну скарг становить 5000.00 грн.

Відповідно до платіжного доручення від 11.10.2019 року № 2992, позивачем сплачено АБ Пузія О.В. грошові кошти у розмірі 5000.00 грн. за договором про надання професійної правничої допомоги.

Також, відповідно до рахунку на оплату від 23.10.2019 року № 141, оплата наданої професійної правничої допомоги за представництво інтересів позивача в судовому засіданні 30.10.2019 року становить 3500.00 грн.

Відповідно до платіжного доручення від 24.10.2019 року № 3096, позивачем сплачено АБ Пузія О.В. грошові кошти у розмірі 3500.00 грн. за представництво інтересів позивача в судовому засіданні 30.10.2019 року.

Перевіривши зміст наведених документів, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

З наданого позивачем акту приймання-передачі наданої професійної правничої (правової) допомоги від 15.10.2019 року вбачається, що вартість такої послуги як підготовка відзиву на апеляційну скаргу по справі № 280/2495/19 становить 5000.00 грн.

Між тим, зі змісту вказаного відзиву вбачається, що останній фактично тотожний змісту сформованого представником позивача адміністративного позову.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Отже, з огляду на викладені обставини, заявлені до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу за вказані послуги вартістю 5000.00 грн. є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг позивачу, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг). В свою чергу, враховуючи той факт, що адвокатом все таки було проведено роботу з підготовки відзиву на апеляційну скаргу, який враховано судом при вирішенні справи, колегія суддів вважає, що розмір витрат на правничу допомогу щодо підготовки відзиву, який підлягає відшкодуванню позивачу у співмірності до наданих послуг становить 1000 грн.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, враховуючи складність справи, фактично наданні адвокатом послуги та ціну позову, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що належний розмір правової допомоги, яка підлягає відшкодуванню позивачу, становить 4500.00 грн.

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим із дотриманням вимог норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому підстави для зміни або скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05.08.2019 року в адміністративній справі № 280/2495/19- залишити без змін.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4500.00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 31.10.2019 року.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай