Справа № 826/12473/17
Суддя: Дашутін І.В.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

30 жовтня 2019 року

Київ

справа №826/12473/17

адміністративне провадження №К/9901/23786/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Дашутіна І.В.,

суддів Шишова О.О., Яковенка М.М.,

розглянув в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року у складі судді Келеберди В.І. та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року у складі колегії суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.В., Чаку Є.В. у справі № 826/12473/17 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, адвокат ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій:

1. У вересні 2017 року ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів (надалі - ВКДКА, відповідач), в якому просила скасувати рішення ВКДКА № VIII-001/2017 від 30 серпня 2017 року.

2. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року, залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

3. Судами попередніх інстанцій під час розгляду справи встановлено:

3.1. ОСОБА_1 звернулася до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 23.12.2016 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

3.2. Рішенням ВКДКА від 30.08.2017 № VIII-001/2017 скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 23.12.2016 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 - без змін. Зі змісту цього рішення слідує, що підставою для відмови у порушенні дисциплінарної справи відносно зазначеного адвоката є відсутність в діях останнього ознак дисциплінарного проступку.

3.3. Вважаючи рішення відповідача протиправним, позивач звернулась до суду із вказаним позовом.

4. Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодиться суд апеляційної інстанції, виходив з того, що оскаржуване рішення прийняте відповідачем за неналежної оцінки доказів, що є підставою для визнання його протиправним та скасування.

Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:

5. ВКДКА просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

5.1 Вважає, що оскаржені рішення є протиправними та необгрунтованими, такими, що підлягають скасуванню внаслідок невірного застосування норм матеріального права та втручання судів у дискрецію органів адвокатського самоврядування при дотриманні КДКА Київської області та ВКДКА встановленої процедури дисциплінарного провадження.

6. У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_1 просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Норми права, якими керувався суд касаційної інстанції та висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:

7. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

8. За приписами частини першої статті 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

9. Згідно зі статтею 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

10. Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватись до адвоката за вчинення ним дисциплінарного проступку наведені у частині першій статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та полягають у: 1) попередженні; 2) зупиненні права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавленні права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключенні з Єдиного реєстру адвокатів України.

11. Згідно зі статтею 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

12. Частиною першою статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" обумовлено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

13. За змістом статті 40 наведеного Закону дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення. Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

14. Частиною першою статті 41 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

15. Відповідно до частини першої статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

16. Визначення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міститься у пункті 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого установчим з`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, та означає колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

17. Згідно з пунктом 2 вищевказаного положення метою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є забезпечення здійснення адвокатського самоврядування відповідно до вимог Закону в частині здійснення контролю та сприяння організації діяльності кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури регіонів при вирішенні питання кваліфікаційного відбору осіб, які виявили намір здійснювати адвокатську діяльність, та дисциплінарної відповідальності адвокатів.

18. В силу частини четвертої статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; виконує інші функції відповідно до цього Закону.

19. Відповідно до частини першої статті 42 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

20. Викладені положення закону свідчить про наявність у ОСОБА_1 , як особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_2 , права на оскарження рішення у дисциплінарній справі в судовому порядку.

21. Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивачем подана скарга на дії адвоката ОСОБА_2, відповідно до якої суть неправомірної поведінки останнього полягає у некоректній поведінці відносно позивача як постраждалої в результаті неправомірних дій громадянина ОСОБА_4 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_2, а також поданні слідчим органам прокуратури документів, які містять неправдиву та образливу інформацію щодо позивача та спрямовані на затягування проведення слідчих дій і вчиненні на позивача психологічного тиску. При цьому некоректна поведінка адвоката ОСОБА_2 полягає у застосуванні технічних засобів (диктофону та фотоапарату) під час зустрічі з позивачем, без згоди останньої. Також адвокат ОСОБА_2 заявляє про умисне вчинення позивачем дій для наїзду на неї автомобілів з метою заробітку коштів.

22. Печерським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0005973 про вчинення відносно ОСОБА_1 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, згідно з фабулою витягу з названого кримінального провадження 13.09.2015 водій автомобіля з державними номерними знаками НОМЕР_1 скоїв наїзд на ОСОБА_1 чим спричинив останній тілесні ушкодження.

23. За результатом звернення позивача щодо стану досудового розслідування названого кримінального провадження прокурором у кримінальному провадженні надані письмові вказівки слідчому на проведення слідчих та процесуальних дій та вказано про необхідність проведення слідчого експерименту за участі сторін кримінального провадження.

24. Адвокатом ОСОБА_2 надано письмові пояснення до Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокати, в яких останній допускає некоректні висловлювання як в адресу прокурора так і позивача, зазначаючи, що постанова слідчого СВ Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві про закриття кримінального провадження про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст 286 КК України є законною та обґрунтованою, проте скасована прокурором з наданням вказівок про проведення додаткових слідчих дій у зв`язку з поданням позивачем завідомо неправдивих заяв.

25. З огляду на положення статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням зазначених органів адвокатського самоврядування.

26. Під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

27. При цьому рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

28. За змістом статті 21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

29. За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про передчасність прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, оскільки під час розгляду матеріалів дисциплінарного провадження не було надано належної оцінки документам, які знаходилися на розгляді у Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури.

30. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 05.06.2019 по справі № 826/5980/17.

31. Доводи ж касаційної скарги не спростовують висновки судів попередніх інстанцій і зводяться до переоцінки встановлених судами обставин.

32. Враховуючи наведене, суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої та апеляційної інстанції у справі. Усі доводи та їх обґрунтування викладені в касаційній скарзі не спростовують висновків судів попередніх інстанції.

33. За змістом частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

34. Частиною першою статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

35. З огляду на наведене, касаційна скарга ВКДКА підлягає залишенню без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

36. Касаційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури залишити без задоволення.

37. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 травня 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року у справі № 826/12473/17 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, адвокат ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення, - залишити без змін.

38. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Суддя-доповідач І.В. Дашутін

Судді О.О. Шишов

М.М. Яковенко