Справа № 520/7237/19
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 р. № 520/7237/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Волошина Д.А.,

за участю секретаря судового засідання - Суховарової О.А.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Дягілєва О.В.,

представника відповідача - Крюкова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області про визнання незаконними наказів та зобов`язання поновити на роботі, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати незаконним наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України та наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Харківській області поновити ОСОБА_1 на колишній роботі.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що він проходив службу в органах Національної поліції в спеціальному званні старший сержант поліції на посаді поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області. Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №621 від 21.06.2018 р. та наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р. позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Проте, позивач вважає, що вищезазначені накази прийняті безпідставно, необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин справи та є такими, що не ґрунтуються на перевірених і встановлених фактах, а відтак підлягають скасуванню. На підставі вищезазначеного, позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та поновити його на посаді в лавах Національної поліції України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.08.2019 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.10.2019 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті на 22.10.2019 о 12:00 год.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог пославшись на обставини, викладені у відзиві на адміністративний позов, зазначив, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулося за результатами проведеного службового розслідування. При цьому, проведенню такого службового розслідування передувало встановлення обставин порушення позивачем службової дисципліни та перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння. Зазначені обставини належним чином зафіксовані та підтвердилися під час проведення службового розслідування. Згідно наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р., у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції на підставі наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. Отже, позовні вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, встановив наступне.

Судом встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 працював на посаді поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №187 о/с від 25.06.2019 р. поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підставою для звільнення ОСОБА_1 став наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 щодо перебування на службі у нетверезому стані, поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 БКС ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 наказано звільнити зі служби в поліції.

Службовим розслідуванням, проведеним на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 19.06.2019 №1001, встановлено, що поліцейський БКС ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 заступив на службу у добовий наряд в стані алкогольного сп`яніння.

Не погоджуючись із вказаними наказами та вважаючи, що оскаржувані накази прийняті безпідставно, необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин справи позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звільнення позивача визначено п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", згідно якого поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 р. №2337-VIIІ.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. 2, 8, 12, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

За приписами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення зі служби.

Як визначено ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Положеннями абзацу 6 п. 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Як свідчать матеріали справи, наказом Національної поліції від 23.04.2019 №391 «Про проведення відпрацювання органів і підрозділів Національної поліції» у період з 25 квітня до 31 травня 2019 з метою перевірки стану дисципліни, законності, попередження надзвичайних подій серед особового складу, були створені мобільні групи для перевірки органів і підрозділів Національної поліції України, розташованих, зокрема на території Харківської області.

14.06.2019 (вх. УКЗ ГУНП № 3704) з Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України за вих. № 2885/12/6/01-2019 від 07.06.2019 надійшла доповідна записка про результати відпрацювання окремих ГУНП та їх відокремлених підрозділів.

З тексту даної записки вбачається, що 27.04.2019 мобільними групами Національної поліції України у складі: головних інспекторів УІОС ДКЗ підполковників поліції Захаренка С.В. та Ушинського С.С. , старших інспекторів з особливих доручень цього ж підрозділу майорів поліції Папченка І.О. та Філатьева Л.Ю. , а також старшого інспектора вказаного управління старшого лейтенанта поліції Рубанова І.О. , з метою вивчення стану дотримання законності, попередження надзвичайних подій серед особового складу здійснено перевірку окремих підрозділів поліції ГУНП в Харківській області, за результатами якої виявлено ряд недоліків, серед яких - перебування на службі у добовому наряді поліцейського батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння (0,73 проміле), що може свідчити про наявність дисциплінарного проступку.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області №1001 від 19.06.2019 р. «Про проведення службового розслідування» наказано призначити та провести службове розслідування за обставинами, викладеними у доповідній записці ДКЗ Національної поліції України від 07.06.2019 №2885/12/6/01-2019 щодо виявлених порушень збоку, зокрема, поліцейських УПД ГУНП в Харківській області

Начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області 21.06.2019 року затверджено висновок службового розслідування відносно поліцейських ГУНП в Харківській області.

Як вбачається зі змісту висновку службового розслідування від 21.06.2019 року, при перевірці батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області був виявлений поліцейський вказаного підрозділу старший сержант поліції ОСОБА_1 , який знаходився на службі в добовому наряді в стані алкогольного сп`яніння. (0,73 проміле).

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 27.04.2019 старший сержант поліції ОСОБА_1 згідно розстановки нарядів, затвердженої командиром БКС ГУНП в Харківській області підполковником поліції Семеновим Ю.М. заступив на добове чергування в якості поліцейського КПП. Згідно записів в журналі реєстрації інструктажів поліцейських, які заступають на службу щодо дотримання ними заходів особистої безпеки при поводжені з вогнепальною зброєю (інв. № 174 н/т, розпочатий 29.12.2018) старший сержант поліції ОСОБА_1 пройшов відповідний інструктаж та у подальшому отримав вогнепальну зброю, про що власноруч поставив свій підпис.

Опитаний в ході проведення службового розслідування поліцейський відділення № 2 взводу № 1 роти № 2 БКС ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , пояснив, що 27.04.2019 він заступив на добове чергування в якості поліцейського на КПП. О 08.00 ОСОБА_1 пройшов цільовий інструктаж та отримав вогнепальну зброю про що розписався у відповідних журналах. Під час несення служби приблизно о 09.30 до підрозділу прибули перевіряючі з ДКЗ Національної поліції України, які запропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Alkotest 6820», на що останній погодився. Результат виявився позитивний - 0,73 проміле. Старший сержант поліції ОСОБА_1 зазначив, що напередодні у вечорі 26.04.2019 він випив три пляшки пива. Перед заступанням на службу почував себе задовільно, скарг на здоров`я не мав. Також ОСОБА_1 додав, що на теперішній час у нього хворий шлунок (виразка), тому міцні спиртні напої він не вживає. 27.04.2019 перед службою, а також знаходячись у добовому наряді ОСОБА_1 спиртні напої не вживав. Зафіксований результат газоаналізатора «Alkotest 6820» він пояснити не зміг, однак припустив, що це може бути пов`язано з підвищеною кислотністю у шлунку.

Таким чином, згідно висновку, службовим розслідуванням встановлено, що 27.04.2019 старший сержант поліції ОСОБА_1 перебував на службі у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується результатами газоаналізатора «Alkotest 6820», вказане свідчить про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Даний факт задокументовано шляхом здійснення відеофіксації під час проведення огляду на стан сп`яніння ОСОБА_1 .

У судовому засіданні судом досліджено вказаний відеозапис та встановлено, що огляд на стан сп`яніння ОСОБА_1 проводився за допомогою спеціального технічного засобу -газоаналізатор Alkotest 6820, виробник Drager. Позивач надав згоду на проведення вказаного огляду та згідно роздруківки спеціального технічного засобу Alkotest 6820, що наявна в матеріалах справи, результат тесту показав 0,73 проміле.

Як зафіксовано на відеозаписі, з вказаним результатом 0,73 проміле позивача ознайомили та показали на екрані газоаналізатора Alkotest 6820 отриманий результат, згідно позовної заяви позивач зазначив, що розписався «на якомусь корінці», у зв`язку з чим доводи позивача, що він не ставив підпис про ознайомлення не приймаються судом до уваги.

При цьому, згідно дослідженої роздруківки газоаналізатору Alkotest 6820, судом встановлено, що остання містить підпис особи, що тестували - ОСОБА_1 (а.с.73).

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що згідно свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №12-01/0395 від 29.01.2019 р. засіб вимірювальної техніки газоаналізатор «Alkotest 6820» зав. №ARHF-0033 відповідає вимогам Методики повірки МПУ 066/05-2013.

Отже, як встановлено судовим розглядом справи за результатами службового розслідування встановлено, що старший сержант поліції відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_1 27.04.2019 р. знаходився на службі у добовому наряді в стані алкогольного сп`яніння. Тим самим у діях старшого сержанта поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення службової дисципліни, що виразилося в ігноруванні підпункту 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", в частині дотримання норм професійної та службової етики та дотримання законодавства України.

Відповідно до висновку службового розслідування від 21.06.2019 інспектори ГУНП в Харківській області за результатами розгляду матеріалів службового розслідування вважали би службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Харківській області закінченим; за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні вимог підпункту 14 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та частини 6 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 щодо перебування на службі у нетверезому стані, що є порушенням п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський відділення №2 взводу №1 роти №2 БКС ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області №621 від 21.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських», за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 щодо перебування на службі у нетверезому стані, поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 БКС ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 наказано звільнити зі служби в поліції.

Як зазначалось судом вище, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало встановлення обставин порушення ним службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні підпункту 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", в частині дотримання норм професійної та службової етики та дотримання законодавства України шляхом прибуття для несення служби у нетверезому стані.

Суд звертає увагу, що відповідно до п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Національна поліція є центральним органом виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, то беззаперечним є той факт, що на працівників поліції покладається підвищена відповідальність.

Вступаючи на службу в поліцію, поліцейський урочисто складає текст Присяги на вірність Українському народові, "усвідомлюючи свою високу відповідальність". (ч. 1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію").

Поряд з цим, відповідно до положень п.п. 6 п.2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відповідно до п.14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Враховуючи встановлені під час судового розгляду справи обставини, суд приходить до висновку про підтвердження висновків відповідача стосовно допущення позивачем порушення службової дисципліни в частині перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Суд зазначає, що наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №187 о/с від 25.06.2019 р. поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Доводи позивача та представника позивача стосовно того, що позивача 27.04.2019 р. не відсторонили від несення служби, не приймаються судом до уваги, оскільки не стосуються оскаржуваних наказів та вказане не спростовує факту порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та не може вважатися судом самостійними належним доказом недопущення позивачем порушень службової дисципліни, оскільки не спростовують висновку про вчинення дисциплінарного проступку та перебування у стані алкогольного сп`яніння.

При цьому, суд зазначає, що алкогольне сп`яніння впливає на психологічний стан та швидкість реакції, а також те, що перебування в стані алкогольного при перебуванні на службі в Національній поліції України може мати тяжкі негативні наслідки, а тому, накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення до особи, що перебуває у стані сп`яніння на службі, не є занадто суворим.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що подібні випадки негативно впливають на імідж як поліції, так і органів державної влади загалом, підривають віру громадян у спроможність поліції на високому професійному рівні здійснювати покладені на неї завдання з охорони громадського порядку та боротьби зі злочинністю.

Доводи позивача, що він не знав з приводу чого відбираються пояснення також не приймаються судом до уваги, оскільки у правому верхньому куті пояснень зазначено, до останні є Додатком до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Суд зазначає, що встановлені судом обставини справи підтверджують, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування відносно позивача, а також дотримано порядок та строки накладення і виконання дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції, позивач в ході проведення службового розслідування надавав письмові пояснення, відповідно до яких пояснив, що на передодні ввечорі вжив три пляшки пива.

Твердження позивача в судовому засіданні та в позовній заяві, що перевірку на стан алкогольного сп`яніння проходив спочатку позивач, а потім його колега ОСОБА_8 та така перевірка проводилась окремо, суд не приймає до уваги, оскільки з долученого відеозапису вбачається, що спочатку перевірку на стан алкогольного сп`яніння пройшов колега в присутності позивача, а потім позивач, який перед проходженням перевірки повідомив перевіряючих, що напередодні вживав алкогольні напої.

При цьому, до суду позивачем не подано доказів, що перевіряючі не представились та в судовому засіданні позивач не зміг пояснити у зв`язку з чим тоді невідомі особи перебували у службовому приміщенні та позивач виконував їх вимоги щодо проходження перевірки на стан алкогольного сп`яніння.

Таким чином, позивач проходячи службу в поліції, будучи обізнаним про заборону знаходження на службі в стані алкогольного сп`яніння та при встановленні факту алкогольного сп`яніння відносно нього, якщо він не був згоден з цим, чому не звернувся до перевіряючих, безпосереднього керівництва або медичного закладу для проходження такої перевірки в медичному закладі для спростування зазначених фактів, позивач в судовому засіданні пояснити не зміг.

Водночас, суд зазначає, що під час судового розгляду справи позивачем не надано до суду доказів звернення до медичних закладів для здачі аналізів для встановлення факту відсутності алкогольного сп`яніння, у день виявлення алкогольного сп`яніння, та будь-яких інших доказів наявності або відсутності вживання останнім алкогольних напоїв напередодні або в день заступання на службу позивачем також до суду не надано.

Стосовно доводів позивача, що дії перевіряючих не відповідали вимогам Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджену наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2015 №1452/735, а саме, необхідності присутності двох свідків, суд зазначає, що вказані доводи не приймаються до уваги, оскільки вказаною інструкцією регулюються інші правовідносини, ніж проходження огляду на стан сп`яніння поліцейським під час перебування на службі.

Враховуючи наявність встановлених фактів порушення позивачем вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання незаконним наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України та наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки позовні вимоги щодо зобов`язання Головного управління Національної поліції України в Харківській області поновити ОСОБА_1 на колишній роботі є похідними, вони також не підлягають задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61000, код 40108599) про визнання незаконними наказів та зобов`язання поновити на роботі - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 31 жовтня 2019 року.

Суддя Д.А. Волошин