Справа № 460/435/19
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2019 рокуЛьвів№ 857/8613/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Онишкевича Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Лутчин А.М.,

за участю представника позивача Журова Р.В.,

за участю представника відповідача Дем`янюка С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 червня 2019 року, прийняте суддею Недашківською К.М. о 12 годині 53 хвилині у місті Рівному, повний текст складений 27.06.2019 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення,-

встановив :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» (надалі позивач, ТзОВ «Колор С.І.М.») звернулося з адміністративним позовом до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 18.01.2019 року.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 20 червня 2019 року позов задоволено.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції проаналізував правила класифікації товарів УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про митний тариф України» від 19.09.2013 року №584-VІІ ( далі Закон №584-VІІ) та зроблено висновок, що при віднесенні товару до тої чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

На підставі висновку Львівського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз та зважаючи на складові компоненти товару, заявленого позивачем до митного оформлення, відповідач відніс товар до коду УКТ ЗЕД .

Разом з тим, висновок експертизи не є точним та конкретизованим. Крім того, у самому висновку вказано, що встановити кількісний хімічний склад матеріалу проб в умовах Львівського відділу немає можливості з технічних причин (відсутність необхідного обладнання).

На замовлення позивача Рівненською торгово промисловою палатою складено висновок про віднесення товару до коду НОМЕР_1 .

Класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Маються покликання на практику Верховного Суду.

Оскільки митним органом не виявлено порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції , то в силу вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД перевага повинна надаватися саме товарній позиції 70193190.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Рівненська митниця ДФС подала апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення із неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення помилкового рішення в частині відмовлених позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що судом не враховано одну з основних характеристик товару, що відносить його до товарної позиції 701931 (нитки залишаються паралельними і можуть бути поодинці вручну витягнуті з мата без його ушкодження) не підтверджено за результатами лабораторних досліджень.

Також товар «мати із скловолокна» не може розглядатися в такій категорії товарів, як тонкі «тканини вуалі», що класифікуються в товарній підпозиції 701932. Оскільки відповідно до пояснень до товарної підпозиції 701932 «тонкі тканини - вуалі» являють собою неткані матеріали, виготовлені з окремих скловолокон (ниток), розподілених у випадковому порядку». Основним критерієм та факторами, що вплинули на віднесення товару до товарної підкатегорії 701930000 є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару.

Проаналізовано вимоги законодавства та зроблено висновок, що остаточне питання правильності класифікації та кодування товару вирішується саме митницею як органом доходів і зборів України.

Просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

ТзОВ «Колор С.І.М.» у відзиві на апеляційну скаргу окрім наведених обґрунтувань, подібних мотивувальній частині судового рішення, звернуто увагу, що зразки (проби) товарів, наданих на дослідження відповідачу, були знищені без ініціювання додаткового дослідження товарів (зразків) в іншому експертному підрозділі ДПМЕ ДФС (Порядок передання, повернення та знищення (утилізації) проб (зразків) товарів після проведення дослідження (експертизи) Департаментом податкових та митних експертиз ДФС).

Крім того, на замовлення позивача, за результатами проведених досліджень Фізико математичного інституту ім. Г.В. Карпенка Національної академії наук України, а також даними, отриманими із довідкової літератури, фізико хімічні показники зразків товарів не суперечать даним, наведеним у сертифікатах аналізу на даний товар. З матеріалу зразків можна витягнути вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу. Представлений для дослідження товар є матами із скловолокна.

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 17 грудня 2018 року ТзОВ «Колор С. ОСОБА_1 .М.» з метою митного оформлення товарів, придбаних по контракту від 23.11.2017 року з Hongming Co LTD (Китай), подано до митного органу декларацію №UA204010/2018/030898 із зазначенням у МД у графі 33 код товару 7019 31 90.

З метою перевірки характеристик товару, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, підрозділом митного оформлення митного поста «Рівне-центральний» ініційовано відбір проб/зразків товару для проведення лабораторних досліджень у експертному підрозділі департаменту податкових та митних експертиз ДФС та було оформлено запит від 18.12.2018 року №9649/19/17-70-19.

За результатами проведеної експертизи складений висновок про результати проведених лабораторних досліджень від 04.01.2019 року №106.

Враховуючи результати лабораторних досліджень, Рівненською митницею ДФС було прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 18.01.2019, згідно якого товар класифіковано у товарній підпозиції НОМЕР_2 (ставка ввізного мита 10%).

Відповідно до частини першої статті 248 Митного кодексу України (далі МК України) митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів (стаття 257 МК України).

Відповідно до пункту 12 частини 2 статті 544 МК України реалізуючи митну політику України, митна служба України виконує такі основні завдання: ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до положень статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Як визначає частина перша статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами другою та четвертою статті 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД; у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вбачається з оспорюваного рішення від 18.01.2019 року №КТ-UA-2019, відповідачем для ввезеного позивачем товару, встановлено код УКТ ЗЕД , в той час, як позивачем в митній декларації вказані товари зазначені за кодом УКТ ЗЕД .

Згідно з розділом XIII група 70 «Скло та вироби із скла» Митного тарифу України у товарній категорії 7019 «Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини)» у товарній підкатегорії 7019 31 класифікуються мати; у товарній підкатегорії 7019 32 - тонкі тканини (вуалі) та у товарній підкатегорії 7019 39 - інші.

Згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженими наказом Державної фіскальної служби України №401 від 09.06.2015 року, до товарної підкатегорії 7019 31 відносяться мати - плоскі зміцнені вироби виготовлені з джгутів склониток, які складаються з декількох сотень випадково розподілених паралельних ниток.

Ці нитки можуть бути штапельні (мати з волокон) чи ні (мати з ниток) і з`єднані між собою за допомогою зв`язувальної речовини або голкопробивним способом.

Нитки залишаються паралельними і можуть бути поодинці вручну витягнуті з мата без його ушкодження.

Поясненнями до товарної під категорії 7019 32 передбачено, що тонкі тканини (вуалі) - неткані матеріали, виготовлені з окремих скловолокон (ниток), розподілених у випадковому порядку. Волокна з`єднуються між собою за допомогою зв`язувальної речовини і пресуються. Іноді вони можуть містити в собі армувальні нитки, які найчастіше проходять уздовж усього матеріалу.

На відміну від скло матів, з цих матеріалів не можна витягти вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу.

Тонкі тканини відрізняються від полотен, листових матеріалів (матраців) та інших ізоляційних виробів рівномірною товщиною, яка не перевищує 5 мм.

Матеріали справи підтверджують, що на замовлення Рівненської митниці ДФС Львівським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС проведено експертизу товару «E Glass Chopped Strand Mat 100G, Emulsion Bonded, 1250 мм» та «E Glass Chopped Strand Mat 150G, Emulsion Bonded, 1250 мм», за результатами якої складений висновок №106 від 04.01.2019 року (а.с.57-60).

У висновку встановлено, що згідно з товаросупровідною документацією надано проби (зразки) товару з «метою ідентифікації товару для правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД, можливість класифікації товару за кодом ».

Так, на підставі вказаного висновку та зважаючи на складові компоненту товару, заявленого позивачем до митного оформлення, відповідач відніс такий товар до коду УКТ ЗЕД .

Суд першої інстанції цілком обґрунтовано не погодився з рішенням митного органу з огляду на таке.

Відповідно до опису, вказаному у висновку експерта товари, що подавалися для митного оформлення, відповідають наступним ознакам:

- «зразки представлені відрізками гнучких (нежорстких) нетканих матеріалів»;

- «покриття та просочення неозброєним оком не виявлено»;

- «неткані матеріали виготовлено з відрізків комплексних ниток (згідно з наданою інформацією рубаних ниток довжиною 50 мм), розміщених у випадковому/хаотичному порядку та з`єднаних між собою за допомогою зв`язувальної речовини на основі полімеру вінілацетату»;

- «з матеріалу зразків неможливо витягнути вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу»;

- «при мікроскопічному дослідженні відрізків комплексних ниток встановлено, що комплексні нитики складаються з великої кількості паралельних елементарних ниток»;

- «до елементного складу матеріалу зразків входять такі елементи: кремній, кальцій, залізо, а також домішки сірки, титану та заліза».

Основним критерієм та факторами, що вплинули на віднесення товару до товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, як стверджує відповідач, є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару, як це розуміється в межах УКТ ЗЕД. Аналіз результатів лабораторних досліджень свідчить також про те, що досліджуваний зразок «мати з скловолокна» не може розглядатися в такій категорії товарів, як «тонкі тканини вуалі», що класифікується в товарній під позиції 701932.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що сам висновок експертизи не є точним та конкретизованим в тому, що подані на експертизу зразки товару відносяться саме до товару, код якого згідно з УКТ ЗЕД .

Крім того, у висновку вказано, що встановити кількісний хімічний склад матеріалу проб в умовах Львівського відділу немає можливості з технічних причин (відсутність необхідного обладнання).

Покликання апелянта на експертний висновок від 04.01.2019 року є безпідставним, оскільки сам висновок не містить конкретної відповіді щодо відповідності товару товарній позиції 7019 39 00 00, оскільки експертом досліджено лише питання характеристики товару, які повністю відповідають зазначеним у супровідних документах на товар.

Крім того, відповідно до Порядку передання, повернення та знищення (утилізації) проб (зразків) товарів після проведення дослідження (експертизи) Департаментом податкових та митних експертиз ДФС, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №699 від 28.07.2016 року у разі неможливості проведення дослідження (експертизи) у ДПМЕ ДФС досліджувані та контрольні проби (зразки) товарів підлягають переданню органу ДФС до закінчення строку їх зберігання за Актом про передання.

Після прийняття рішення про призначення додаткового(ї) або повторного(ї) дослідження (експертизи) в іншому експертному підрозділі ДПМЕ ДФС або в іншій експертній установі (організації) керівник органу ДФС або уповноважена ним особа письмово звертається до ДПМЕ ДФС із вимогою про передання залишку досліджуваної(го) проби (зразка) товару, наданої(го) для первинного дослідження (експертизи), до закінчення строку її (його) зберігання.

Залишок досліджуваної проби (зразка) товару передається органу ДФС, яким прийнято рішення про призначення додаткового(ї) або повторного(ї) дослідження (експертизи), за Актом про передання.

Залишок досліджуваної проби (зразка) товару перед переданням органу ДФС упаковується та опломбовується (опечатується) посадовою особою ДПМЕ ДФС, що унеможливлює доступ до неї (нього), забезпечує її (його) цілісність (збереження), герметичність, незмінність характеристик.

Однак, у матеріалах справи є повідомлення ДПМЕ ДФС, в яких вказано, що проби (зразки) товарів, наданих для дослідження за запитами, після встановленого терміну зберігання були підготовлені для передання на знищення (утилізацію) спеціалізованій установі як такі, що не затребувані власником (декларантом) протягом строку зберігання, про що складено Акти про знищення (утилізацію) проб (зразків) товарів.

Таким чином, зазначені дії спричинили негативні наслідки через зняття пломб та надання нетоварного вигляду пробам (зразкам), тому ТзОВ «Колор С.І.М.» було позбавлене права на призначення судової експертизи у справі, що не узгоджується з ч.2 ст.77 КАС України.

Із матеріалів справи вбачається, що на замовлення позивача була проведена експертиза ввезеного товару мати із рубленого скловолокна Рівненською торгово-промисловою палатою, за результатом якої складений висновок №І-143 від 18.04.2019, в якому резюмовано віднесення товару до коду НОМЕР_1 (а.с.115).

Враховуючи наведене вище колегія суддів вважає вірною позицію суду першої інстанції про те, що за більшістю характеристик відповідно до УКТ ЗЕТ у товарній категорії 7019 «Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини)», мати (неткані вироби) зі скловолокна, заявлені до митного оформлення у декларації №UA204010/2018/030898 від 17.12.2018 року, відповідають групі 7019 31 «мати».

Таким чином, класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з УКТ ЗЕД, яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС). Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

За змістом правила 3 (а) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Таким чином, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Такий висновок відповідає позиціям Верховного Суду, викладеним у постановах від 16.10.2018 року у справі №826/6438/15 (№К/9901/13495/18) та від 27.11.2018 року у справі №815/5274/17 (№К/9901/64178/18).

Як вбачається з матеріалів справи, товару, ввезеному позивачем на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 23.11.2017 року, присвоєно митний код 70193190 саме постачальником позивача - Hongming Composites Co LTD (Китай), який і було зазначено позивачем у митній декларації від 17.12.2018 року №UA204010/2018/030898. Викладене також підтверджується митними деклараціями країни відправника №03627904 та №03627874, комерційним інвойсом, сертифікатами аналізів, коносаментом (а.с.61-76).

Оскільки митним органом не виявлено порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції , то в силу вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД перевага повинна надаватися саме товарній позиції 70193190.

Апеляційний суд відхиляє решту доводів апелянта, які наведені у поданій апеляційній скарзі, оскільки такі на правильність висновків суду не впливають, а, відтак, не можуть покладатися в основу скасування чи зміни оскарженого судового рішення.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Отже, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до правильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 308, 315, 316, 321, 322, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС залишити без задоволення, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 червня 2019 рок у справі № 460/435/19 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. В. Онишкевич
Повний текст судового рішення виготовлено 30.10.2019 року.