Справа № 640/20739/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2019 року м. Київ № 640/20739/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби місті Києва Голованюка Сергія Петровича
про скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби місті Києва Голованюка Сергія Петровича (03036, м. Київ, пр. Повітрофлотський, 76-а, код ЄДР: 35008087), в якому просить суд:

1) поновити строк на звернення до суду з адміністративним позовом;

2) скасувати постанову від 18.05.2018 № 47746863.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

Разом з тим, досліджуючи зміст позовної заяви, суд зазначає, що остання не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також не містить обґрунтування, у тому числі нормативно-правового, у чому саме полягає протиправність постанови від 18.05.2018 № 47746863.

Суд звертає увагу позивача на те, що для прийняття судом законного та обґрунтованого рішення скаржник повинен викласти обставини, зокрема, хронологію подій, починаючи з того, на підставі чого було відкрито виконавче провадження № 47746863, в межах якого прийнято оскаржувану постанову, до якого часу воно тривало та чим закінчилось.

Також позивач у позовній заяві повинна навести свої аргументи, доводи та міркування щодо протиправності або (та) необґрунтованості оскарженої постанови, зокрема, у чому саме полягає протиправність постанови від 18.05.2018 № 47746863, чітко зазначити, яку саме норму порушено державним виконавцем при прийнятті останньої.

Найважливішу аргументацію доцільно виділяти в тексті скарги графічно (підкресленням, шрифтом).

Слід також звернути увагу позивача на те, що важливе значення має структура позовної заяви, оскільки це забезпечує правильне її сприйняття та полегшує аналіз аргументів.

Більш того, якщо постанова оскаржується з кількох підстав, то мотивацію у позовній заяві доцільно викладати послідовно, розбивши її на частини та із зазначенням нумерацію. У кожній частині слід зазначити: яку норму саме порушено державним виконавцем, зміст норми, її аналіз та тлумачення та аргументи в чому саме полягає протиправність такої постанови, коли цю норму застосовував (або не застосовував), до чого це призвело. Після цього можна переходити до наступної підстави оскарження.

Між тим, наявний у позовній заяві виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, унеможливлює судом розуміння у чому саме полягає протиправність постанови від 18.05.2018 № 47746863, в межах якого виконавчого провадження прийнята такого постанова, на підставі якого виконавчого документу воно відкрите та чим закінчилось, оскільки такий виклад обставин є неповним та не всебічним. докази на підтвердження таких обставин взагалі відсутні, що також позбавляє суд їх дослідити.

Відтак, при оформленні позовної заяви у адміністративному судочинстві, особі, яка має намір звернутися до адміністративного суду, слід керуватися нормами Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, ст.ст. 160 та 161, які вказують на певні вимоги, що повинні бути передбачені та викладені у позовній заяві (так сказати вказані норми є допоміжними для осіб у сприянні правильного оформлення позовної заяви).

З огляду на що, позивачу слід надати уточнену позовну заяву, в якій необхідно зазначити та викласти належним чином обставини та обґрунтування протиправності оскаржуваної постанови із зазначенням усіх відомостей, як того вимагає, зокрема, ч. 5 ст. 160 КАС України.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, за звернення до суду з даним позовом позивачем надано квитанцію від 23.10.2019 № 19506025 про сплату судового збору у розмірі 350,00 грн.

Між тим, з даного приводу слід звернути увагу позивача на наступне.

По-перше. З комп`ютерної програми Діловодство спеціалізованого суду Окружного адміністративного суду м. Києва видно, що квитанції про сплату судового збору від 23.10.2019 № 19506025 про сплату судового збору у розмірі 350,00 грн., є підтвердження сплати судового збору у справі № 640/20358/19 (суддя Головань О.В.), що підтверджується виписками про зарахування збору до спеціального фонду державного бюджету України, а відтак не є належними документами сплати судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом № 640/20739/19.

По-друге. Як видно зі змісту позовної заяви, позивач оскаржує постанову відповідача від 18.05.2018 № 47746863 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору у розмірі 105 676,77 грн. Тобто, вказана вимога є майновою вимогою, оскільки впливає на матеріальне становище заявника.

Так, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Відтак, зважаючи на те, що в межах даної справи (№ 640/20739/19) позивачем заявлено майнову вимогу на суму 105 676,77 грн., останній за звернення до суду в межах адміністративної справи № 640/20739/19 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1056,77 грн. (1% від 105676,77 грн.).

Також суд звертає увагу позивача на ч. 4 ст. 161 КАС України, яка передбачає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Між тим, в порушення ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано до матеріалів справи постанови від 18.05.2018 № 47746863.

Також матеріали справи не містять жодних доказів того, що учасник справи здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу, тобто постанови.

У позовній заяві позивач також посилається на постанову про повернення виконавчого документу стягувачеві, однак в порушення ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України також не надає таку постанову.

Відтак, позивачу слід надати докази, на які позивач посилається у позовній заяві або надати докази, що позивач здійснила усі залежні від неї дії, спрямовані на отримання відповідних доказів.

Також, як видно з позовної заяви, позивачем в якості відповідача визначено - Державного виконавця Солом`янського відділу державної виконавчої служби місті Києва Голованюка Сергія Петровича, тобто визначено посадову особу.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, частинами 1, 2 ст. 287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, позивач просить суд скасувати постанову державного виконавця від 18.05.2018 № 47746863.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернулась лише 28.10.2019, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду, проставленого на позовній заяві.

Тобто, позивач звернулась до суду, як поза межами 10-деного спеціального строку, так і поза межами загального строку звернення до адміністративного суду, тобто шестимісячного строку.

У п. 1 прохальної частини позовної заяви позивач просить суд поновити строк звернення до суду з даним позовом, оскільки про існування вказаної постанови вона дізналась лише 19.10.2019, тобто з виклику державного виконавця.

Натомість суд вважає неповажними причини пропуску строку на звернення до суду, з огляду на те, що по-перше, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що лише 19.10.2019 остання ознайомилась та/або отримала такий виклик, по-друге, як видно з доданого до позовної заяви виклику, такий виклик відповідачем сформовано 10.10.2019 за № 75426, в якому міститься інформація про те, що позивач повинна з`явитися до органів ДВС 18.10.2019 о 10:00 год., що свідчить про те, що такий виклик позивач повинна була отримати до вказаної дати (до 18.10.2019).

Відтак, позивачу слід надати заяву про поновлення строку на звернення до суду із надання доказів на підтвердження своїх доводів щодо отримання позивачем виклику саме 19.10.2019, або вказати інші підстави для поновлення строку для звернення до суду, із наданням доказів поважності причин його пропуску.

Суд також звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Тобто, відповідачем повинен бути зазначений відповідний орган державної виконавчої служби, а не державний виконавець.

Отже, наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) належним чином оформленої позовної заяви відповідно до положень статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України разом з копією такої заяви та доданих до неї документів для направлення відповідачу; із визначенням належного відповідача, як того вимагає ч. 3 ст. 287 КАС України; із зазначенням у ній необхідних відомостей, передбачених ч. 5 ст. 160 КАС України, зокрема, із чітким та зрозумілим викладом обставин та обґрунтування позовних вимог щодо порушених прав та інтересів позивача відповідно до вищевикладеного; із зазначенням власного письмового підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом № 640/20739/19 у розмірі 1056,77 грн;

3) доказів на підтвердження обставин, на які позивач посилається у позовній заяві або надати докази, що учасник справи здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу;

4) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та доказами поважності причин його пропуску або надати докази ознайомлення (отримання) із викликом саме 19.10.2019.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Причини пропуску строку на звернення до суду з даним позовом, що викладені у прохальній частині позовної заяви, визнати неповажними.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін