Справа № 640/20610/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 жовтня 2019 року м. Київ № 640/20610/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Приватного підприємства «Дубекспо»
до ДПІ у Деснянському районі м. Києва
про стягнення суми пені у розмірі 156 162,99 грн.,-
В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Дубекспо» (01004, м. Київ, вул. Горького, 5, корпус Б, код ЄДР: 36203336) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до ДПІ у Деснянському районі м. Києва (02000, м. Київ, вул. Закревського, 41) (найменування визначено наліпкою), в якому просить суд:

1) стягнути з Державного бюджету України на користь Приватного підприємства «Дубекспо» суму пені, щодо протермінування бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 156 162,99 грн.;

2) стягнути з ДФС України на користь Приватного підприємства «Дубекспо» за рахунок усіх наявних коштів судовий збір у розмірі 2 342,44 грн.;

3) зобов`язати ДФС України та Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві подати звіт про виконання судового рішення у термін 10 календарних днів із моменту набрання законної сили рішення.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з п.п. 2 та 3 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

В порушення вимог вказаної норми позовна заява не містить повного найменування відповідача (у позовній заяві зазначено ДПІ у Деснянському р-ні м. Києва).

Позовна заява не містить ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти як позивача так і відповідача. Також не містить ціни позову.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Так, у прохальній частині позовної заяви позивач просить суд:

1) стягнути з Державного бюджету України на користь Приватного підприємства «Дубекспо» суму пені, щодо протермінування бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 156 162,99 грн.

2) стягнути з ДФС України на користь Приватного підприємства «Дубекспо» за рахунок усіх наявних коштів судовий збір у розмірі 2 342,44 грн.;

3) зобов`язати ДФС України та Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві подати звіт про виконання судового рішення у термін 10 календарних днів із моменту набрання законної сили рішення.

Тобто, позовні вимоги звернуті до ДФС України, яке не є відповідачем у даній справі. В той же час, позивачем, в якості відповідача визначено - ДПІ у Деснянському р-ні м. Києва, зміст позовної заяви, у тому числі прохальна частина якої не містить ані викладу обставин відносно ДПІ у Деснянському р-ні м. Києва, ані заявлених до ДПІ у Деснянському р-ні м. Києва позовних вимог, ані обґрунтування щодо порушення ДПІ у Деснянському р-ні м. Києва прав та інтересів позивача у сфері публічно-правових відносинах.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що 03.09.2019 ДПІ у Деснянському районі ГУ ДФС у м. Києві, припинено, як юридичну особу публічного права. Натомість постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» утворено, зокрема, Державну податкову службу України, якій розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 682-р «Питання Державної податкової служби» передано функції з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби.

Відтак, при визначені належного відповідача (відповідачів), позивачу слід взяти до уваги проведення реорганізації органів державної податкової служби України.

Також позивач просить суд зобов`язати, зокрема, Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві подати звіт про виконання судового рішення у термін 10 календарних днів із моменту набрання законної сили рішення.

Між тим, суд звертає увагу позивача на те, що Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві не є відповідачем у даній справи, а також прохальна частина позовної заяви не містить заявлених до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві позовних вимог.

Більш того, в порушення вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява не містить переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Пунктом 9 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, обґрунтовуючи вимоги про стягнення з Державного бюджету України суми пені, позивач посилається на норми Цивільного кодексу України та наголошує, що ДФС України безпідставно набула право на майно позивача.

Тобто, обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач посилається на порушення його майнових прав, тобто не у сфері юрисдикції адміністративного суду

Між тим, суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

При цьому, п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - спір, у якому: зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Тобто, завданням адміністративного судочинства є вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин, предметом яких є публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції.

Відтак, позивачу необхідно обґрунтувати порушення прав позивача у сфері саме публічно-правових відносин, а не майнових відносин, які у свою чергу вирішуються судом у межах цивільної юрисдикції, що знаходиться поза межами компетенції адміністративного суду.

Більш того, відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відтак, зміст позовних вимог позивачу слід привести у відповідність до ч. 1 ст. 5 КАС України, оскільки заявляючи вимогу, позивач не просить визнати протиправним дію, бездіяльність чи рішення певного суб`єкта, що є первинним та є передумовою заявлення інших (похідних) вимог як то передбачено ч. 1 ст. 5 КАС України..

Також, позовна заява не містить власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, чим порушено вимоги п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Натомість позивачем не позовної заяви не додано її копії відповідно до кількості учасників справи, а також не надано документів відповідно до кількості учасників справи.

Більш того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог даної норми, позивачем не надано суду доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Між тим, позивачем заявлено вимоги майнового характеру у розмірі 156 162,99 грн.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Відтак, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 2 342,44 грн. (1,5% від 156 162,99 грн.).

Також, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, в порушення вимог вказаної норми, позивачем до позовної заяви не надано жодного доказу що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, зокрема, не надано декларацій з податку на додану вартість за період вересень 2018 року - лютий 2019 року, уточнюючий розрахунок від 22.09.2016 за червень 2015 року, квитанцій, заяви з якими позивач звертався до податкового органу щодо відшкодування ПДВ, розрахунок пені, рішення суддів, на які позивач посилається у позовній заяві.

Більш того, позивачу слід надати пояснення щодо правової природи пені протермінування бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 156 162,99 грн., за який саме конкретний період із застосуванням якого саме відсотку та у якому розмірі.

Також, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, у позовній заяві позивач зазначає, що у період з 20.11.2016 по 01.10.2018, ПП «Дубекспо» було позбавлене можливості користуватися своїм майном, тобто були порушені права останнього, натомість до суду позивач звернувся лише 25.10.2019, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції Окружного адміністративного суду м. Києва, проставленого на позовній заяві. Тобто позивач звернувся до суду із значним пропуском шестимісячного строку, визначеного ч. 2 ст. 122 КАС України.

При цьому, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду також не надано.

Відтак, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) належним чином оформленої позовної заяви відповідно до положень статей 160 та 161 КАС України, з урахуванням висновків суду викладених у даній ухвалі, у т.ч. з визначенням належних відповідачів/відповідача у справі.

2) копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи;

3) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 2 342,44 грн.;

4) доказів на підтвердження обставин, якими позивач обгартовує позовні вимоги;

5) пояснення щодо правової природи пені протермінування бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 156 162,99 грн., за який саме конкретний період із застосуванням якого саме відсотку та у якому розмірі.

6) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін