Справа № 640/20040/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2019-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 жовтня 2019 року м. Київ № 640/20040/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1 ОСОБА_2
до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Державної казначейської служби України Головного управління ДФС у м. Києві
про визнання незаконними дій, визнання незаконними постанов та зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовом до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державної казначейської служби України та Головного управління ДФС у м. Києві, в якому просять суд:

- визнати протиправними дії державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Ясінської Катерини Михайлівни;

- визнати незаконною постанову від 31.07.2019 ВП №53774356 Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, винесену державним виконавцем Ясінською Катериною Михайлівною про стягнення з боржника витрат на виконавче провадження;

- визнати незаконною постанову від 31.07.2019 ВП №53774356 Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, винесену державним виконавцем Ясінською Катериною Михайлівною про стягнення виконавчого збору;

- визнати незаконною постанову від 31.07.2019 ВП №53774356 Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, винесену державним виконавцем Ясінською Катериною Михайлівною про закінчення виконавчого провадження на підставі п. 9 ч. 1 ст. 39, ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження»;

- зобов`язати Державну казначейську службу України повернути з державного бюджету ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 безпідставно стягнутих сум єдиного внеску у розмірі 4 358,28 грн.;

- зобов`язати Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві та Державну казначейську службу України повернути з державного бюджету ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 сплачені кошти в сумі 15 297,06 грн.;

- зобов`язати Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві внести відомості в Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та у Державний реєстр обтяжень рухомого майна про скасування арештів будь-якого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Приписами п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У контексті наведеного слід зазначити, що відповідно до підходу, висловленому Вищим адміністративним судом України, як судом першої інстанції, відносно дотримання вимог до позовної заяви, зокрема, в ухвалі від 02.01.2015 у справі №800/590/14 (ЄДРСР №42234576), під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Дослідивши текст позовної заяви суд встановив, що заявлені позивачами позовні вимоги у п. 4 і 8 прохальної частини позову сформульовані нечітко та неповністю, а саме:

- у п. 4 прохальної частини позовної заяви позивачі заявляючи вимогу про визнання незаконними дії державного виконавця, водночас не визначають, які саме дії суб`єкта владних повноважень вони просять суд визнати протиправними;

- заявляючи вимогу про зобов`язання органу державної виконавчої служби вчинити дії щодо внесення до певних реєстрів відомостей про скасування арештів «будь-якого майна» позивачі не ідентифікують особу, власника такого майна.

Зі змісту титульної сторінки позовної заяви суд встановив, що позивачі визначили відповідачами за поданим позовом трьох суб`єктів владних повноважень. Разом з тим, у прохальній частині позовної заяви позовні вимоги пред`явлені лише до двох з них - Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві та Державної казначейської служби України.

Слід також зазначити, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею172 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Оглянувши додані до позовної заяви матеріали (зокрема, зміст постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії та матеріалів виконавчого провадження) суд дійшов умовиводу про недотримання позивачами наведених положень ст. 172 КАС України при заявлені в цьому позові з рештою позовних вимог також вимоги про зобов`язання внести відомості до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру обтяжень рухомого майна про скасування арештів будь-якого майна. Оскільки з постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що арешт на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_3 було накладено задовго до відкриття виконавчого провадження №53774356 з примусового виконання вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-896-У від 16.08.2016, та раніше ніж була прийнята зазначена вимога. Тобто, вказана позовна вимога стосується інших спірних правовідносин, що виникли з інших підстав, ніж описано в позовній заяві.

Таким чином, позивачам необхідно надати суду уточнену позовну заяву, в якій чітко та зрозуміло сформулювати свої позовні вимоги з дотриманням при цьому норм ст. 160 і 172 КАС України.

Суд також звертає увагу позивачів на норми ч. 3 і 6 ст. 161 КАС України. Так, відповідно ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Одночасно абз. 1 ч. 3 ст. 6, абз. 2 ч. 1 ст. 7 Закону №3674-VІ встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Тобто, у випадку подання до адміністративного суду позову, який містить дві і більше вимог немайнового характеру, та, який подано кількома позивачами, судовий збір належить сплатити кожному позивачу окремим платіжним документом за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII передбачено, що з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 921,00 гривні.

Судом встановлено, що адміністративному позові заявлені чотири основні позовні вимоги немайнового характеру - про визнання протиправними дій та про визнання протиправними трьох постанов державного виконавця. Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №2629-VIII сума судового збору, яку має сплатити кожен з позивачів при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 3 073,60 грн. (768,40 грн.*4). Разом з тим, до матеріалів позову були додані лише наступні платіжні документи: квитанція №1 від 17.10.2019 на суму 768,40 грн., платник ОСОБА_2 , призначення «судовий збір за позовом ОСОБА_2 Окруж. адмін. суд м. Києва», квитанція №2 від 17.10.2019 на суму 768,40 грн., платник ОСОБА_1 , призначення «судовий збір за позовом ОСОБА_2 Окруж. адмін. суд м. Києва». При цьому, документи на підтвердження обставини уповноваження ОСОБА_1 ОСОБА_2 на сплату судового збору за позовом останнього у матеріалах позовної заяви відсутні.

З огляду на наведене судом встановлено, що позивачами не дотримані вимоги ч. 3 ст. 106 КАС України, оскільки не надано оригіналів доказів, що підтверджують сплату судового збору в повному обсязі кожним позивачем, як і не надано доказів звільнення від сплати судового збору.

Окрім того, ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В п. 1 прохальної частини позивачі просять суд поновити строк на оскарження дій державного виконавця. Водночас позивачами не подано окремо, як того вимагає ч. 6 ст. 161 КАС України, заяви про поновлення строку звернення до суду, в тексті якої б були наведені обставини та причини пропуску позивачами строку звернення до суду в частині вимог про визнання протиправними дій та постанов державного виконавця, а також не подано документальних доказів поважності причини пропуску процесуального строку.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Окремо ч. 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160, 161 КАС України і позивачам належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог ч. 5 ст. 160 і ст. 172 КАС України, - у кількості чотирьох примірників (або трьох примірників у випадку зменшення позивачами кількості відповідачів за поданим позовом); оригіналів документів на підтвердження сплати судового збору кожним із позивачів в розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір» (в т.ч. ОСОБА_1 - судового збору у розмірі 3 073,60 грн., ОСОБА_2 - 1 536,80 грн., з огляду на наявність у матеріалах позовної заяви квитанції №1 і № 2 від 17.10.2019 на суму 768,40 грн. Про сплату судового збору за позовом ОСОБА_2 ) або надати докази звільнення від сплати судового збору); документу на підтвердження наявності у ОСОБА_1 повноважень на вчинення від імені ОСОБА_2 дій по сплаті судового збору; заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок