Справа № 2340/2662/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/2662/18 Суддя (судді) першої інстанції: М.А. Білоноженко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

представника позивача Брунь В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду (суддя Білоноженко М.А.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Смілянської міської ради Черкаської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Смілянської міської ради Черкаської області, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача у відмові визнати за набувальною давністю право власності позивача на земельну ділянку площею 400,00 кв. м., яка розташована вздовж АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати відповідача вчинити дії, які передбачені ст. 119 ЗК України та п. 2 ч. 1 ст. 344 ЦК України, визнати за набувальною давністю право власності позивача ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 400,00 кв. м., яка розташовану вздовж пров. АДРЕСА_1 .

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року залишено адміністративний позов без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

18.10.2019 до суду апеляційної інстанції від Смілянської міської ради Черкаської області надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 від 13.09.2019 залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року - без змін.

У відзиві відповідач вказує, що ОСОБА_1 не надано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували те, що його в судовому порядку визнано недієздатним (обмежено дієздатним), доказів наявності в особи розладів психіки, неможливості усвідомлювати свої дії, керувати ними та надавати їм оцінку. Крім того, надані апелянтом до апеляційної скарги документи видані медичною установою не в галузі психіатрії або лікарем психіатром, тобто такі документи лише підтверджують лікування в лікаря невропатолога, а доказів того, що позивач лікується саме від психічного розладу, доказів наявності захворювання позивача на психічний розлад, як і доказів про перебування ОСОБА_1 на обліку в лікаря психіатра або в психіатричному кабінеті медичної установи немає.

Відповідач зазначає, що оскільки позивач повторно не прибув у підготовче засідання попри визнання судом його явки обов`язкової, Черкаський окружний адміністративний суд правомірно дійшов висновку про доцільність залишення позовної заяви без розгляду.

Від третіх осіб відзиви на апеляційну скаргу не надходили.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву відповідача на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції з матеріалів справи встановлено, що підставами для прийняття оскаржуваної ухвали судом першої інстанції про залишення адміністративного позову без розгляду були:

1) позивач повторно не прибув у підготовче засідання без поважних причин, не повідомив про причини неявки, від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності;

2) у провадженні іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Щодо залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторного неприбуття позивача у підготовче засідання без поважних причин, не повідомлення суд про причини неявки і відсутність клопотань про відкладення розгляду справи з повідомленням причин для такого відкладення, колегія суддів зазначає наступне.

13.11.2018 Черкаським окружним адміністративним судом відкрито провадження у даній справі та призначено дану справу до розгляду. Розгляд справи ухвалено провести в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 18.06.2019 адміністративну справу 2340/2662/18 прийнято до свого провадження. Розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.07.2019.

30.07.2019 до суду першої інстанції надійшла заява ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи.

31.07.2019 у підготовчому засіданні суду першої інстанції представником Смілянської міської ради Черкаської області заявлено клопотання про відмову у здійсненні ОСОБА_4 представництва інтересів позивача, за наслідками розгляду якого ухвалою суду від 31.07.2019, серед іншого, ОСОБА_1 повідомлено про відсутність законних підстав для здійснення ОСОБА_4 представництва його інтересів у адміністративній справі №2340/2662/18 та відкладено підготовче засідання до 19.08.2019 для забезпечення позивачу можливості скористатися правом на правову допомогу у відповідності до Конституції України.

В підготовче засідання 19.08.2019 позивач та треті особи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення адресатам судових повісток, не прибули, причини неявки суду не повідомили, уповноваженого представника не направили.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 19.08.2019 визнано явку ОСОБА_1 у адміністративній справі №2340/2662/18 обов`язковою. Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, до 18.09.2019 та відкладено підготовче засідання до 27.08.2019.

В підготовче засідання 27.08.2019 до суду першої інстанції позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення адресату судових повісток, не прибув, причини неявки суду не повідомив, уповноваженого представника не направив.

Разом з тим, 27.08.2019 до суду першої інстанції через відділ документального забезпечення (канцелярію) надійшла вимога позивача припинити тяганину. В обґрунтування вимоги позивачем зазначено, що у зв`язку із стражданням на розлади психіки та вади зору суд зобов`язаний був ініціювати перед органом опіки та піклування про призначення йому законного представника відповідно до ч.6 ст. 56 КАС України та просив зобов`язати Смілянське регіональне представництво адвокатської структури забезпечити позивачу та третім особам безоплатну правову допомогу у зв`язку із відсутністю коштів.

За результатами розгляду заявленого клопотання, судом у підготовчому засіданні від 27.08.2019 протокольною ухвалою відмовлено у його задоволенні.

Щодо вказаних обставин, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Згідно ч. 1, 2 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Пунктом 11 частини 16-1 Розділу XV (Перехідні положення) Конституції України, визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Разом з тим, відповідно до ч. 1, 2 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; 2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію; 6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження; 8) типові справи; 9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині; 10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; 11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Таким чином, колегія суддів приходить висновку, що дана справа є справою незначної складності, а тому, відповідно до ч. 2 ст. 57 КАС України представником позивача у даній справі могла бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність, тобто ОСОБА_4 , який здійснював представництво інтересів позивача у даній справі на підставі довіреності.

Разом з тим, приймаючи ухвалу від 19 серпня 2019 року про, зокрема, визнання явки ОСОБА_1 у адміністративній справі №2340/2662/18 за його позовом до Смілянської міської ради Черкаської області, треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання неправомірними дій та зобов`язання вчинити дії обов`язковою, суд першої інстанції не навів обґрунтованих мотивів, за яких визнав явку позивача обов`язковою, та протиправно врахував, що ухвалою від 31.07.2019 ОСОБА_1 повідомлено про відсутність законних підстав для здійснення ОСОБА_4 представництва його інтересів у даній адміністративній справі.

У відповідності до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На виконання вказаної норми, з метою дотримання вимог процесуального закону суду першої інстанції необхідно було дослідити питання можливості розгляду справи без участі позивача (його представника).

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 248 КАС України ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

У п. 58 Рішення «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 р. (заява № 4909/04, статус остаточного: 10.05.2011 р.) ЄСПЛ повторив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.

В той же час, судом першої інстанції не обґрунтовано неможливість розгляду справи без участі позивача, що призвело до порушення вимог ч. 5 ст. 205 КАС України.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи апелянта щодо того, що суд першої інстанції мав зупинити провадження у справі та ініціювати перед органами опіки і піклування чи іншими органами, визначеними законом, питання про призначення законного представника, з огляду на наступне.

Відповідно до чч. 1,2 ст. 43 КАС України, здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Згідно до ч.4 ст. 56 КАС України, у разі відсутності представника у сторони чи третьої особи, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, а також у разі, якщо законний представник цих осіб не має права вести справу в суді з підстав, встановлених законом, суд зупиняє провадження у справі та ініціює перед органами опіки і піклування чи іншими органами, визначеними законом, питання про призначення чи заміну законного представника.

Статтею 18 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" №3460-VI визначений порядок подання звернень про надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Відповідно до чч. 1,4 вказаної статті, звернення про надання одного з видів правових послуг, передбачених частиною другою статті 13 цього Закону, подаються особами, які досягли повноліття, до Центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги або до територіального органу юстиції за місцем фактичного проживання таких осіб незалежно від реєстрації місця проживання чи місця перебування особи.

Разом із зверненням про надання безоплатної вторинної правової допомоги особа або законний представник особи повинні подати документи, що підтверджують належність особи або осіб, стосовно яких звертається законний представник, до однієї з вразливих категорій осіб, передбачених частиною першою статті 14 цього Закону.

Так, з аналізу ч. 4 ст. 56 КАС України, вбачається, що суд ініціює перед органами опіки і піклування чи іншими органами, визначеними законом, питання про призначення чи заміну законного представника в разі відсутності у сторони адміністративної процесуальної дієздатності.

Разом з тим, до суду першої інстанції, як і до суду апеляційної інстанції, не надано належних та достовірних доказів на підтвердження відсутності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної дієздатності.

Також, представником відповідача 28.08.2019 надіслано копію ухвали Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 17.07.2019 про призначення експертизи для встановлення чи дійсно ОСОБА_1 страждає на тяжке психічне захворювання, проте доказів визнання позивача та третіх осіб недієздатними суду першої інстанції надано не було.

Крім того, судом з аналізу ст. 18 Закону України "Про безоплатну правову допомогу" вбачається, що правом звернення для отримання безоплатної правової допомоги наділена особа, яка вважає, що її права, свободи або законні інтереси порушено. Як вбачається із приписів зазначеної статті суд таким правом не наділений.

Разом з тим, зважаючи на вищевикладене в сукупності, беручи до уваги те, що суд першої інстанції помилково та необґрунтовано дійшов висновків про відсутність законних підстав для здійснення ОСОБА_4 представництва інтересів позивача у даній адміністративній справі, а також визнав явку ОСОБА_1 у адміністративній справі №2340/2662/18 обов`язковою, не навівши при цьому обґрунтованих мотивів для визнання явки позивача обов`язковою, не дослідив питання можливості розгляду справи без участі позивача (його представника), колегія суддів приходить висновку, що суд першої інстанції оскаржувану ухвала з підстав повторної неявки позивача у судове засідання прийняв передчасно, без належного обґрунтування висновку про неможливість розгляду справи без участі позивача.

Відтак, з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст. 240 КАС України адміністративний позов не підлягав залишенню без розгляду, а тому, з мотивувальної частини ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року такі висновки слід виключити.

Щодо залишення позовної заяви без розгляду з підстав наявності в провадженні іншого суду справи про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до Смілянської міської ради Черкаської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у якому просив встановити по принципу набувальної давності, передбаченої ст. 119 ЗК України та п. 2 ч. 1 ст. 344 ЦК України право власності позивача ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 400,00 кв. м., яка розташовану вздовж АДРЕСА_1 та припинити дії відповідача, які порушують право позивача, гарантоване ст. 41 Конституції України, а саме право приватної власності, зобов`язати відповідача забезпечити примусове виконання обов`язку в натурі, які передбачені ст. 119 ЗК України та п. 2 ч. 1 ст. 344 ЦК України, визнати за набувальною давністю право власності позивача ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 400,00 кв. м., яка розташовану вздовж АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що 09.04.2019 ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області у справі №703/2584/18 відкрито провадження у справі.

З аналізу вказаної ухвали судом вбачається ідентичність суб`єктного складу учасників справи, предмету спору та заявлених підстав. Рішення в даній справі станом на 27.08.2019 (дату прийняття Черкаським окружним адміністративним судом оскаржуваної ухвали) не прийнято.

Так, з огляду на приписи статті 240 КАС України, беручи до уваги наявність аналогічного спору у Смілянському міськрайонного суду Черкаської області, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

З огляду на наведені правові норми та фактичні обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду, однак, вважає, що така має бути залишено без розгляду лише з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 240 КАС України.

Отже, доводи апеляційної скарги лише частково спростовують висновки суду першої інстанції, а тому, є підставою для зміни ухвали суду першої інстанції в мотивувальній частині.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до п. 3, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що порушення норм матеріального та процесуального права призвели до помилкового вирішення справи, а тому ухвалу суду першої інстанції слід змінити в мотивувальній частині, виключивши висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду відповідно до п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, зазначивши, що наявні підстави для залишення позову без розгляду відповідно до п.3 ч.1 ст. 240 КАС України, в іншій частині ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року змінити в мотивувальній частині.

В іншій частині ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 24 жовтня 2019 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов