Справа № 622/841/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 р.Справа № 622/841/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Донець Л.О.,

Суддів: Гуцала М.І. , Сіренко О.І. ,

за участю секретаря судового засідання Соколової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департамента Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області на рішення Золочівського районного суду Харківської області від 10.09.2019 (головуючий суддя І інстанції: Квітка О.О.) по справі № 622/841/19

за позовом ОСОБА_1

до Департамента Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни

про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

23.07.2019, ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Департаменту Державного архітектурно будівельної інспекції у Харківській області (далі - відповідач-1); Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни (далі- відповідач-2); Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач-3), в якому просить суд про визнання протиправною та скасування постанову відповідач-1, відповідач-2 №455-П від 07.09.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; стягнути судові витрати у вигляді судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

Рішенням Золочівського районного суду Харківської області задоволено частково.

Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №455-П від 07.09.2018 про накладення на позивача адміністративного стягнення за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн, прийняту відповідачем-2, закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення (постанова №455-П від 07.09.2018) щодо позивача.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача-3 на користь позивача судові витрати у розмірі 10 668,40 грн, з яких судовий збір складає 768,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 9 900 грн.

В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Відповідач-1, не погодившись з судовим рішенням , подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушенням норм матеріального і процесуального права, що привело до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга відповідача-1 підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 17.07.2018 відповідачем-1 оформлено направлення №455-Н про проведення планового (позапланового заходу) для здійснення позапланової перевірки об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування - позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі заяви ОСОБА_2 від 13.07.2018.

Працівником відповідача-1 проведена перевірка планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, про що складений акт №455-А від 20.07.2018.

Актом перевірки встановлено, що позивачем на 2-му поверсі двоповерхового будинку проводяться роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 балкону змуровані із піно блоку. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація щодо об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня

Порушення виявлені під час перевірки склали в тому, що порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзац 2 п.5 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, а саме: виконання будівельних робіт з реконструкції кв.6 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт. За зовнішніми ознаками та наявною інформацією Об`єкт можливо віднести до класу наслідків ССІ.

20.07.2018 протоколом про адміністративне правопорушення зафіксовано правопорушення позивача, яке скало у виконанні будівельних робіт з реконструкції кв. №6 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абзацу 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

20.07.2018 приписом №455-Пр «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних робіт, стандартів і правил» вимагається усунути виявлене порушення в строк до 20.09.2018 шляхом оформлення відповідного документації згідно чинного законодавства або привести Об`єкт у попередній стан.

07.09.2018 постановою відповідача-2 позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі - 10 200,00 грн.

Суд першої інстанції, під час задоволення позову, дійшов до висновку що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Суд першої інстанції дійшов до висновку, що вина позивача у скоєнні такого правопорушення не доказана, тому оскаржувана постанова №455-П відповідач-2 від 07.09.2018 підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.5 ст.96 КУпАп виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, якщо подання такого повідомлення є обов`язковим, а також наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт;

проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Згідно до п. 14 постанови Кабінету Міністрів України від 19.0.2015 №698 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду»

позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Пунктом 15 постанови Кабінету Міністрів України від 19.0.2015 №698 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду» визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема,

обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 16 постанови Кабінету Міністрів України від 19.0.2015 №698 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду» позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Позапланова перевірка того самого об`єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Пункт 18 постанови Кабінету Міністрів України від 19.0.2015 №698 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду» каже, що під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Пункт 19 постанови Кабінету Міністрів України від 19.0.2015 №698 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду» зазначає, що позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

За обставинами справи, позивач є чоловіком ОСОБА_3 , яка з 26.11.2018 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Дана квартира стала об`єктом позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якого прийнята оскаржувана постанова №455-П від 07.09.2018.

За змістом акту перевірки, протоколу від 20.07.2018 про адміністративне правопорушення, не вбачається особиста участь позивача у проведенні перевірки та не вказують на здійснення саме ним будівництва.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення від 20.07.2018 (аркуш справи 24) позивачу повідомлено про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності - 03.08.2018 року.

Оскаржувана постанова у графі «на підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у справі при розгляді справи», містить відмітку - на розгляд справи не з`явився, про дату та час розгляду справи позивача повідомлено належним чином.

При цьому, колегія суддів акцентує увагу на те, що у графі «копія постанови надіслано поштою» визначено - від підпису та отримання постанови позивач відмовився.

У відповідності до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Частина 1 ст. 268 КУпАП каже, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

На підставі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Надані до апеляційної скарги копії доказів, а саме: описи цінного листа на адресу ОСОБА_1 , з вказанням акту №455-а від 20.07.2018; протоколу про адміністративне правопорушення від 20.07.2018; припису №455-Пр від 20.07.2018 (аркуші справи 132, 133); лист відповідача-1 №1020-4926 від 07.08.2018 про повідомлення про розгляд справи - 07.09.2018 (аркуш справи 134); описи цінного листа на адресу позивача про направлення постанови №455-П (аркуші справи 137, 138).

Дані докази, колегія суддів, вважає не можуть свідчити про належне повідомлення позивача про наміри відповіда-1 на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та його присутність під час здійснення таких заходів, так само й вчинення саме ним винних дій.

Надані до апеляційної скарги копії світлокопій не спростовують дану обставину, оскільки вказують лише на будинки, та автомобіль.

З огляду на це, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів вважає, що надані до матеріалів справи докази не є беззаперечними, тому судове рішення про задоволення позову не підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.

Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому судове рішення не підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департамента Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Золочівського районного суду Харківської області від 10.09.2019 року по справі № 622/841/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Л.О. Донець
Судді М.І. Гуцал О.І. Сіренко