Справа № 522/8795/19
Суддя: Донцов Д. Ю.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/8795/19
Провадження №2-а/522/664/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Донцова Д.Ю.,

при секретарі судового засідання - Скибінській Є.С.,

розглянувши справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Щербатова Антона Яковича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси із позовною заявою до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чорного моря Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, третя особа - Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є капітаном судна закордонного плавання т/х VIKA (IMO 9133771), яке прибуло в Одеський морський порт для виконання вантажних операцій, під час виконання яких з баластних танків судна був скинутий ізольований баласт, попередньо замінений у Чорному морі. 23.04.2019 р. відповідач здійснив відбір проб морської води в акваторії порту в районі причалу, де було ошвартоване судно. 24.04.2019 року після закінчення вантажних операцій відповідач здійснив відбір проб з баластної системи судна, про що був складений Акт відбору проб вод із посиланням на Постанову Кабінету Міністрів України від 29.02.1996 р. № 269 «Про затвердження правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря від забруднення та засмічення» (далі - Постанова КМУ № 269). 25.04.2019 року Відповідач виніс постанову № 000058 про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 59-1 КУпАП та наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1190 грн. за вчинення правопорушення у вигляді забруднення внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скиду з судна морської води з баластної системи з перевищенням норм гранично допустимих концентрацій (ГДК). Позивач зазначає, що відповідач діяв із порушенням вимог чинного законодавства, оскільки пункт 5-1 Постанови Кабінету Міністрів України № 269 містить вичерпний перелік підстав для перевірки ізольованого баласту, які у спірних правовідносинах відсутні. Крім того, на момент виникнення спірних правовідносин постановою Кабінету Міністрів України не був затверджений Порядок перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу, що робить дії відповідача протиправними, з огляду на основні засаді діяльності органів державної влади, передбачені ст. 19 Конституції України. Також, позивач зазначає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення носив формальний характер, позивач не мав можливості брати участь у розгляді справи, надавати доводи та пояснення. Крім того, позивачу також не була вручена постанова про накладення адміністративного стягнення, а в самій постанові невірно зазначений момент набрання нею чинності.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 28.05.2019 року позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 05.06.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Костюк Н.С. позов підтримала та просила задовольнити.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, з підстав, викладених у відзиві на адміністративний позов та запереченнях на відповідь на відзив. Зокрема відповідач зазначив, що діяв на виконання пункту «и» ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Для встановлення факту забруднення відповідачем були відібрані проби поверхневих морських вод в районі причалу, де було ошвартоване судно та на фоновій відстані. Відповідачем був складений Акт обстеження від 23.04.2019 р., схема відбору проб поверхневих вод Одеської філії ДП «АМПУ» від 23.04.2019 р., Акт відбору проб вод № 234 від 24.04.2019 р. та Протокол № 237 від 23.04.2019 р. Після проведення лабораторних вимірювань відповідачем було встановлено перевищення нормативів ГДК завислих речовин у 2,5 рази біля корми судна в порівнянні з фоновим відбором проб поверхневих вод на відстані 250 метрів. В подальшому відповідачем були відібрані проби баластної води з баластної системи судна, про що складений акт відбору проб вод № 234 від 24.04.2019 р. За результатами лабораторних вимірювань складений протокол № 241 від 24.04.2019 р., відповідно до якого у відібраних пробах було виявлено перевищення ГДК. Ці обставини стали підставою для оформлення оскаржуваної постанови та накладення адміністративного стягнення. В обґрунтування своєї позиції відповідач посилається також на наявність на судні неізольованої баластної системи, що виключає скидання з судна ізольованого баласту.

Представник третьої особи - Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу - Шахбазян К.Г. підтримала доводи відповідача, проти задоволення позову заперечував.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 23.04.2019 р. відповідачем здійснено відбір проб поверхневих вод Чорного моря морської води в районі причалу № 13 ОФ ДП «АМПУ» біля т/х "VIKA", а також в районі причалу № 12 ОФ ДП «АМПУ», що визначено як фонова відстань (Акт відбору проб вод № 232 від 23.04.2019 р.). Відбір проб здійснений відповідачем на виконання статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», пункт и).

24.04.2019 р. відповідачем здійснено відбір проб баластної води з баластної системи т/х "VIKA" на виконання Постанови КМУ № 269, про що зазначено в акті відбору проб вод № 234 від 24.04.2019 р. Результати вимірювань показників складу та властивостей відібраних проб вод були відображені відповідачем у протоколі № 241 від 24.04.2019 р.

За наслідками зазначених вимірювань та огляду судна відповідачем було складено протокол №000058 від 24.04.2019 року відносно позивача як капітана судна, з якого вбачається, що о 17:50 год. 24.04.2019 року встановлено забруднення внутрішніх морських вод і територіального моря України внаслідок скиду з т/х "VIKA" ІМО 9133771 морської води з баластної системи з перевищенням норм ГДК, що є порушенням норм ст. 102 Водного кодексу України.

25.04.2019 року відповідачем було винесено постанову №000058, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1190 грн.

Вирішуючи питання щодо правомірності дій відповідача при винесенні оскаржуваної постанови та наявності події та складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст.1 КУпАП України).

В ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як зазначив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 06 березня 2008 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ", під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Так, досліджуючи акт відбору проб води №234 від 24.04.2019 року судом встановлено, що при складанні акту відповідач посилається на Постанову Кабінету Міністрів України № 269,пунктом 5-1 якої (в редакції станом на день проведення перевірки) встановлено, що порядок перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Однак, судом встановлено, що механізм перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу з метою встановлення джерела забруднення внутрішніх морських вод та територіального моря визначений Порядком перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу, який був затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 р. № 828, яка набула чинності 05.09.2019 р., тобто вже після винесення оскаржуваної постанови.

Таким чином, станом на день відібрання проб відповідач діяв за відсутності нормативного регулювання процедури відбору проб баластних вод та проведення їх аналізу.

Суд зазначає, що суб`єкт владних повноважень має діяти виключно в межах та у спосіб, що встановлені законодавством України і лише держава шляхом законодавчого регулювання визначає його завдання, межі його повноважень та спосіб, у який він здійснює ці повноваження. Розширене тлумачення суб`єктом владних повноважень способів здійснення своїх повноважень не допускається.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі "East/West Alliance Limited» проти України" зазначено, що вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

У своєму рішенні по справі "Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема:

- на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок;

- державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків;

- ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що дії відповідача як суб`єкта владних повноважень щодо відбори проб та проведення їх аналізу за відсутності нормативно визначеного порядку таких дій є такими, що проведені з порушенням вимог чинного законодавства.

Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивач був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП України.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 59-1 КУпАП України полягає у забрудненні та засміченні територіальних і внутрішніх морських вод внаслідок скидів із суден, здійснених без дозволу спеціально уповноважених на те державних органів або з порушенням встановлених правил.

З цього приводу суд відзначає, що відповідно до абз. 1 п. 5-1 Постанови Кабінету Міністрів України № 269 (в редакції від 30.08.2018 р., чинній на момент виникнення спірних правовідносин), скидання ізольованого баласту в територіальному морі, внутрішніх водних шляхах України дозволяється без обмежень та контролю з боку державних органів за умови, що такий баласт прийнято у Чорному чи Азовському морі до входу в територіальні води.

Класифікація баластних вод визначається виходячи із наступного.

Україна є учасницею базової міжнародної конвенцій у сфері захисту морського середовища від забруднення - Міжнародної конвенції по запобіганню забрудненню з суден 1973 року, яка набула чинності для України 21 вересня 1993 року (надалі - Конвенція МАРПОЛ 73/78).

Вказана Конвенція поділяє баласт на чистий, забруднений та ізольований.

Брудний баласт - це забортна вода, яка прийнята у вантажні танки, та яка відводиться за борт через загальну систему загальними баластними насосами поза межами особливих районів, за 12-ти мильною зоною через відстійний танк, під контролем САВРУС (системи автоматичного вимірювання, реєстрації та управління відведенням нафти, з самописцем - прибором контролю нафтовмісту на скиданні, що забезпечує сигнал про перевищення 15 мг/л, команду на автоматичний запірний пристрій та зупинку насосу). Також брудний баласт можна визначити як баласт, що міститься у неочищених від нафти танках.

Чистий баласт - це забортна вода, яка прийнята в ізольовані баластні танки або в ретельно вимиті вантажні танки, яка відкочується за борт через загальну баластну систему загальними баластними насосами, поза меж особливих районів, на ходу судна, за 12-ти мильною зоною. Також чистий баласт - це баласт з танку, який був зачищений до такого ступеню, що злив не викликає появи маслянистої плівки на поверхні води та зміни її кольору та вміст нафти в ньому не перевищує 15 частин на мільйон.

Ізольований баласт - це забортна вода, яка прийнята в ізольовані баластні танки, які мають автономну систему викачки та окремі, лише для цієї мети насоси, та яка скидається за борт без обмеження. Ізольований баласт - це баласт, який знаходиться в танках з повністю ізольованою (окремою) баластною системою.

Подібні визначення містяться у пункті 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 269.

Судом досліджений наявний в матеріалах справи звіт про операції із баластними водами (Ballast water reporting form) за період із 10.04.2018 р. по 24.04.2019 р. З матеріалів справи вбачається, що баластні води були набрані у Чорному морі та виключно у баластні танки судна.

Враховуючи існуючу правову регламентацію, суд погоджується із доводами позивача про те, що з судна був скинутий ізольований баласт, набраний у Чорному морі, що є дозволеним без обмежень та контролю з боку державних органів. При цьому, суд відзначає, що термін та правовий статус «неізольованої баластної системи судна», на яку посилається відповідач, чинним законодавством України не визначений. Отже суд не бере ці аргументи до уваги.

Згідно з абз. 2 п. 5-1 Постанови КМУ № 269 (в редакції від 30.08.2019 р., чинній на момент виникнення спірних правовідносин), морські екологічні інспекції Держекоінспекції мають право перевірити відповідність ізольованого баласту, скидання якого здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, нормативам гранично допустимих концентрацій основних забруднюючих речовин у морському порту виключно у випадку, якщо під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидаються зримі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води.

На підтвердження наявності зримих плавучих часток, наявність яких стала підставою для проведення перевірки, відповідачем було надано диск з відеозаписом, який було оглянуто в судовому засіданні. Разом з тим, з відеозапису не вбачається скидання разом з баластною водою зримих плавучих часток або виникнення слідів нафти або інших забруднюючих речовин на поверхні води.

Окрім цього, судом досліджено лист Одеської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» від 24.06.2019 р. № 19-01-06.01-10-288, Акт № 578 перевірки виконання вимог природоохоронного законодавства і правил із запобігання забруднення навколишнього природного середовища, складений відділом екологічної безпеки. Відповідно до змісту цих документів, відділом екологічної безпеки адміністрації Одеського порту не було виявлено забруднень акваторії з т/х "VIKA", під час скиду ознак нафтопродуктів чи будь-яких домішок не спостерігалось.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, про відсутність передбачених чинним законодавством підстав для перевірки ізольованого баласту судна, передбачених п. 5-1 Постанови Кабінету Міністрів України № 269 та відсутність доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого 1 ст. 59-1 КУпАП.

У відповідності до вимог ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність обставин, що складають об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 59-1 КУпАП України.

За наведених обставин постанова про накладення адміністративного стягнення не може бути правомірною, а відтак підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню у зв`язку з відсутністю доказів наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 59-1 КУпАП.

Куруючись ст.ст. 2, 4, 7, 9, 77, 205, 241-246, 268-271, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Щербатова Антона Яковича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Щербатова Антона Яковича № 000058 від 25.04.2019 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 59-1 КУпАП в розмірі 1190 (одна тисяча сто дев`яносто) гривень 00 копійок.

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 59-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 28.10.2019 року.

Суддя Д.Ю. Донцов