Справа № 280/4021/19
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

29 жовтня 2019 року (15:30) Справа № 280/4021/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калашник Ю.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЛКО» (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Університетська, буд. 231/10, ) до Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ), Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

19.08.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЛКО» (далі - позивач) до Державної фіскальної служби України (далі відповідач 1), Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі відповідач 2), в якому позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 2 про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.02.2019 №1072060/39153706, від 11.02.2019 №1074252/39153706, від 11.02.2019 №1074253/39153706;

2) зобов`язати відповідача 1 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні ТОВ «УКРАЛКО» від 27.12.2018 №1005541, від 27.12.2018 №1005542, від 27.12.2018 №1005543 датою фактичного подання.

Ухвалою суду від 11.09.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні) у судовому засіданні 10.10.2019.

27.09.2019 до суду від представника відповідачів надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (вх. № 40200), яке вмотивоване пропущенням позивачем строків звернення до суду, визначених у п.4 ст. 122 КАС України. Так, зазначає, що оскаржувані рішення позивачем були оскаржені в адміністративному порядку відповідно до пп.56.23 ст. 56 Податкового кодексу України, рішення за результатами розгляду відповідних скарг винесені 25.02.2019 та відповідно до квитанцій № 3 отримані позивачем 25.02.2019. Таким чином, граничним строком звернення до суду із вказаним позовом було 25.05.2019.

10.10.2019 судом постановлено ухвалу про залишено позовної заяви без руху та встановлений позивачу термін протягом 5 календарних днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення пропущеного строку.

25.10.2019 позивач надав суду заяву (вх. № 44446), у якій, на виконання вимог ухвали суду від 10.10.2019 про залишення позовної заяви без руху, вказує, що строк оскарження рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, у відповідності до приписів ст. 56 Податкового кодексу України, становить 1095 днів. Зазначає, що такий строк обчислюється з моменту, коли платником податків отримано таке рішення про відмову у реєстрації податкової накладної. Зазначає також, що незалежно від того, чи було адміністративне оскарження чи ні, строк звернення до суду становить 1095 днів.

Розглянувши надану суду заяву, суд вважає, що адміністративний позов підлягає залишення без розгляду через наступне.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 ст. 122 КАС України встановлено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Судом із матеріалів справи встановлено, що позивачем оскаржуються рішення відповідача 2 від 08.02.2019 №1072060/39153706, від 11.02.2019 №1074252/39153706, від 11.02.2019 №1074253/39153706, якими відмовлено у реєстрації податкових накладних.

В той же час, із матеріалів справи вбачається, що позивач, до звернення до суду із позовом, скористався своїм правом на адміністративне оскарження зазначених рішень.

За наслідками розгляду скарг позивача, комісією з питань розгляду скарг 25.02.2019 прийняті рішення, якими скарги позивача залишено без задоволення.

Проте, зі змісту заяви позивача, яка надана на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 10.10.2019, позивач зазначає, що у цьому випадку застосовуються положення пункту 56.18 статті 56 ПК України, а тому строк позовної давності щодо оскарження рішення контролюючого органу становить 1095 днів із дня отримання такого рішення, незалежно від того, чи скористалася особа своїм правом на досудове розв`язання спору шляхом застосування процедури адміністративного оскарження.

Суд вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до абзацу третього пункту 56.18 статті 56 ПК України, процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. Звернення до Комісії ДФС України з питань розгляду скарг зі скаргою на рішення Комісії ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, є використанням досудового порядку вирішення спору, а тому відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України строк звернення до суду з даним позовом становить три місяці.

Рішення про відмову в реєстрації податкової накладної не є рішенням контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, у зв`язку з чим може бути оскаржене до суду у строк, визначений статтею 122 КАС України, а не статтею 56 ПК України.

Отже, ПК України визначено строк давності у 1095 днів для визначення контролюючим органом грошових зобов`язань, відповідно, граничний строк на оскарження таких рішень в судовому порядку становить також 1095 днів.

Натомість, спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, у зв`язку з чим, суд вважає, що застосуванню до спірних правовідносин підлягають норми частини четвертої статті 122 КАС України, а не пункт 56.18 статті 56 та стаття 102 ПК України.

Висновок про перевагу в застосуванні до спірних правовідносин частини четвертої статті 122 КАС України ґрунтується на тому, що ця норма кодифікованого акта прийнята пізніше за згадувані норми ПК України, є нормою з вужчою сферою застосування (дії), тобто нормою, яка покликана врегулювати відносини не унормовані Податковим кодексом України і які потребують спеціального регулювання.

Вибір на користь частини четвертої статті 122 КАС України призводить до більш розумного та справедливого результату. Таке спеціальне правило щодо строку оскарження могло бути продиктоване особливостями обставин щодо попереднього оскарження рішення контролюючого органу в досудовому порядку. Воно направлено на пожвавлення цивільного обігу, прискорення настання правової визначеності, уніфікацію наслідків застосування позасудових процедур врегулювання спорів. Самі по собі ці обставини відповідають меті демократичної, соціальної, правової держави та направлені на виконання соціально-економічних завдань, які стоять перед Україною.

Крім того, 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 (адміністративне провадження № К/9901/16396/19) Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду висловив наступну правову позицію:

Із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Таким чином, суд вважає, що оскільки позивач скористався правом на досудове вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги.

Рішеннями комісії від 25.02.2019 скарги підприємства залишена без задоволення. До суду позивач звернувся 19.08.2019, тобто, після спливу тримісячного строку.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений абз. 1 ч. 4 ст. 122 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У заяві позивач просить поновити строку звернення до суду із тих підстав, що на його думку строку звернення до суду становить 1095 днів. Відтак, позивачем не наведено жодних підстав для поновлення строку звернення до суду, а також не зазначені поважні причини пропуску цього строку.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 241, 246, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЛКО» (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Університетська, буд. 231/10, ) до Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ), Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ю.В.Калашник