Справа № 160/4136/19
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 160/4136/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

за участю секретаря судового засідання Лащенко Р.В.,

за участю сторін (представників): представника відповідача,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2019 року у справі №160/4136/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів відповідача № 717 від 23.02.2019 року; № 81 о/с від 18.03.2019 року (про внесення змін до наказу ГУНП від 04.03.2019 року № 65 о/с); поновлення позивача на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Кам`янського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 12.03.2019 року; стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з попереднім утриманням всіх податків у сумі 9536,72 грн. (зборів, обов`язкових платежів).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновок службового розслідування містить лише опис вчиненого позивачем дисциплінарного проступку, проте причини та умови вчинення такого не встановлені. Оскаржені накази прийняті без врахування всіх обставин та того, що тим, діючих дисциплінарних стягнень позивач не мав, службові обов`язки виконував добросовісно та сумлінно; при виконанні службових обов`язків зарекомендував себе виключно з позитивної сторони, тощо.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2019 року у задоволенні позову відмовлено

Позивач не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом не враховано доводи позивача, що при прийнятті оскаржених наказів не враховано особу позивача, його якості, характеристику, відсутність наявності дисциплінарних стягнень, результати проходження атестації. Також зазначає, що судом не були враховані доводи позивача про відсутність у висновку службового розслідування причин та умов вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити. У відзиві зазначає, що доводами позивача є неврахування відповідачем при прийнятті оскаржених наказів, а судом при прийнятті рішення, особу позивача, що характеризується виключно з позитивної сторони. З доводами позивача не погоджуються, вважає рішення суду першої інстанції прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для справи, надана правова оцінка спірним правовідносинам, а також доводам позивача.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги. надав пояснення аналогічні доводам відзиву.

Позивач, представник позивача до суду апеляційної інстанції не з`явились. Позивач повідомлений про день та час розгляду справи.

Вислухавши представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 04.03.2019 року наказом відповідача № 65 о/с позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", наказом № 81 о/с від 18.03.2019 року (про внесення змін до наказу ГУНП від 04.03.2019 року № 65 о/с). Підставою для видання наказу про звільнення позивача зі служби в поліції став наказ відповідача від 23.02.2019 року № 717, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, копія якого міститься у матеріалах справи.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стало проведення службового розслідування відповідно до наказу відповідача від 04.02.2019 року № 426.

Відповідно до висновку службового за фактом надзвичайної події за участю старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1. від 23.02.2019 року, який затверджено т.в.о. начальника ГУНП у Дніпропетровській області Бахчевим К.В. , запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1. ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у недотримані принципів професійної діяльності поліції та вчинення дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету органу Національної поліції, накласти на старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Позивач не погодившись з наказами відповідача щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, звернувся до суду із зазначеним позовом.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову оцінивши доводи сторін, та подані докази, дійшов висновку, що відповідач приймаючи наказ про накладення дисциплінарного стягнення та наказ про звільнення зі служби в поліції діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які передбачені чинним законодавством.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Законом України "Про національну поліцію" визначені правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

За приписами п.1 п.2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", визначено поняття основних обов`язки поліцейського, згідно яких поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Порядок накладання дисциплінарних стягнень та їх застосування, затверджено Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Відповідно до норм Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 11 вказаного Закону визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції").

Частинами 1, 2 та 3 статті 13 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до ч.3 ст. 19 зазначеного Закону, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Статтею 21 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

За обставинами справи, відповідно до повідомлення працівниками військової прокуратури у рамках кримінального провадження проведення слідчих дій за місцем мешкання старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 та оголошення підозри, наказом відповідача від 04.02.2019 року № 426 призначено проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1. (а.с. 62).

Відповідачем 23.02.2019р. затверджено висновок службового розслідування. (а.с. 99-102)

У ході службового розслідування виявлено факт відкриття кримінального провадження військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України за знаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, за фактом збуту позивачем особливо небезпечних наркотичних засобів - опій ацетильований та метамфетамін.

01.02.2019 року позивачу оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

У матеріалах містяться копії пояснень осіб, відібраних в рамках кримінального провадження, у яких вказано про те, що позивач передав їм шприци з речовиною прозорого та бурого кольорів.

У відповідності до висновків експерта від 08.08.2018 року № 1540 та від 08.10.2018 року № 7-1952, копії яких містяться у матеріалах справи, речовини є особливо небезпечними наркотичними засобами - метамфетамін та опій ацетильований.

У висновку службового розслідування зазначено, що вказана подія викликала суспільний негативний резонанс, зокрема, у мережі "Інтернет".

Судом встановлено, що позивач під час проведення службового розслідування відмовився від надання пояснень, що підтверджується копією письмових пояснень останнього від 05.02.2019 року, які містяться у матеріалах справи.

Відповідно до висновку службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1." від 23.02.2019 року, який затверджено т.в.о. начальника ГУНП у Дніпропетровській області Бахчевим К.В. , запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1. ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у недотримані принципів професійної діяльності поліції та вчинення дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету органу Національної поліції, накласти на старшого оперуповноваженого ВКП Кам`янецького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом відповідача від 23.02.2019 року № 717, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

04.03.2019 року наказом відповідача № 65 о/с позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", копія якого міститься у матеріалах справи.

Наказом відповідача № 81 о/с від 18.03.2019 року внесені змін до наказу ГУНП від 04.03.2019 року № 65 о/с, з урахуванням подання позивачем довідки про тимчасову непрацездатність.

Отже саме за вчинення дисциплінарного проступку, який виявився в порушенні вимог вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1. ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, та недотримані принципів професійної діяльності поліції та вчинення дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету органу Національної поліції.

Службовим розслідуванням не вирішувалось питання обґрунтованість пред`явлення позивачу звинувачень.

Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем прийнято наказ з дотриманням порядку межах повноважень та у спосіб визначений законодавством.

Щодо доводів позивача, які по суті і є підставою оскарження судового рішення, що судом першої інстанції не враховані доводи позову, що при прийнятті оскаржених наказів не враховано особу позивача, його характеристику, колегія суддів зазначає наступне.

Правила етичної поведінки поліцейського під час виконання службових обов`язків, затверджені Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9 листопада 2016 року № 1179.

Відповідно до вимог Розділу II Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; - професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; тощо,

Службовим розслідуванням встановлено факт вчинення позивачем діяння, що у тому числі дискредитує звання працівника органів Національної поліції.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення присяги. Під порушенням присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Працівник національної поліції, керуючись вимогами Присяги, службового обов`язку, професійної честі та гідності, приймає на себе моральні обов`язки бути прикладом суворого та точного дотримання вимог закону та службової дисципліни не тільки в професійній діяльності, а і в приватному житті.

В даному випадку службовим розслідуванням встановлено недотримання позивачем принципів діяльності поліції та вчинення дій які можуть шкодити інтересам служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, судова колегія враховує, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є винятковим правом органу, де особа проходить публічну службу в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, щодо якої має бути застосовано таке стягнення. До того ж закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення даної адміністративної справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права, які регулюють саме ці правовідносини, та постановив правильне рішення про відмову у задоволені заявлених позивачем вимог, зроблений судом першої інстанції висновок про відмову позивачу у задоволенні позову відповідає фактичним обставинам справи та підтверджуються зібраними у справі доказами, і оскільки під час апеляційного розгляду справи не було встановлено будь-яких порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які б потягли за собою наявність підстав для скасування або зміни оскаржуваного судового рішення, колегія суддів вважає необхідним рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача необхідно залишити без задоволення, оскільки доводи, які викладені у апеляційній скарзі, не спростовують вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції у даній справі.

Керуючись ст. 315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2019 року у справі №160/4136/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24 жовтня 2019року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва