Справа № 825/730/16
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 жовтня 2019 року
Київ
справа №825/730/16
адміністративне провадження №К/9901/28544/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Мартинюк Н.М.,
суддів Яковенка М.М., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2019 року у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків державі, спричинених нестачею майна,

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 , в якому просила суд стягнути з відповідача на користь держави (Військової частини НОМЕР_1 ) заборгованість за матеріальні збитки на суму 20 179,62 грн.

Чернігівський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 3 травня 2019 року відмовив в задоволенні позову.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 липня 2019 року апеляційну скаргу Військовій частині НОМЕР_1 залишено без руху. Надано апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме десять днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2019 року відмовлено Військовій частині НОМЕР_1 у відкритті апеляційного провадження з підстав, що скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

В своїй касаційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2019 року.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху.

Згідно статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду була постановлена 2 вересня 2019 року. Разом з тим, скаржник подав касаційну скаргу 11 жовтня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі скаржник вказує, що 13 вересня 2019 року до Військової частини НОМЕР_1 надійшла копія ухвали суду апеляційної інстанції, тому вважає, що строк на касаційне оскарження не пропустив. На підтвердження вказаних обставин додає копію супровідного листа Шостого апеляційного адміністративного суду від 4 вересня 2019 року про направлення копії судового рішення.

Проте, надані скаржником документи не містять даних про дату отримання скаржником поштового відправлення. Тобто, надані скаржником документи й відомості не дозволяють встановити дату вручення скаржнику ухвали суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів звертає увагу скаржника на те, що він пропустив строк на касаційне оскарження, оскільки, касаційну скаргу подав після тридцяти днів з дня проголошення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2019 року.

За таких обставин, Верховний Суд пропонує позивачу звернутися з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження, де вказати підстави пропуску ним строку і надати відповідні докази, які б підтверджували дату отримання копії оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Крім того, згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього кодексу.

Частиною четвертою статті 330 КАС України передбачено, що до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, матеріали касаційної скарги, що надійшли до суду, не містять документа про сплату судового збору. Натомість, скаржник просить відстрочити сплату судового збору. Заяву мотивує відсутністю фінансування витрат пов`язаних зі сплатою судового збору.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови, за яких суд може звільнити від сплати судового збору та перелік суб`єктів, до яких таке відстрочення застосовується, визначені статтею 8 Закону України Про судовий збір.

Так, суд може звільнити від сплати судового збору за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вищезазначені умови, за наявності яких можливо було б розстрочити сплату судового збору - у скаржника відсутні.

Крім того, відповідно до статей 1 та 2 Закону України Про судовий збір, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Крім того, суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією з основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Верховний Суд вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини, за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя. У справі Шишков проти Росії (Shishkov v. Russia, заява № 26746/05, п. 108-112) Європейський суд з прав людини нагадує, що право на доступ до суду не є абсолютним та може бути обмеженим; це допускається, оскільки право доступу за своєю природою вимагає державного регулювання, що може змінюватися в часі та на місці відповідно до потреб та ресурсів громади та окремих осіб (Ashingdane v. the United Kingdom, Заява № 8225/78, п. 57).

З урахуванням викладеного, Верховний Суд прийшов до висновку про неможливість задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921 грн.

Виходячи з цього, позивач за подання касаційної скарги на ухвалу суду апеляційної інстанцій має сплатити 1 921 грн судового збору.

Реквізити для сплати судового збору:

УК у Печерському районі/Печерський район/22030102;
код отримувача ;
банк отримувача Казначейство України (ЕАП)
код банку отримувача: 899998;
номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA7026007;
код класифікації доходів бюджету: 22030102 Судовий збір (Верховний Суд, 055);
призначення платежу: *;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд);
символ звітності банку: 207.

Отже, касаційна скарга подана після закінчення строку на касаційне оскарження та не відповідає вимогам статті 330 КАС України, а тому, відповідно до частини другої статті 332 КАС України, суд дійшов висновку про залишення її без руху зі встановленням особі, яка її подала, строку для усунення недоліків, а саме надання: 1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з відповідними доказами; 2) документа про сплату судового збору.

Керуючись статтями 248, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 2 вересня 2019 року у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків державі, спричинених нестачею майна залишити без руху.

Надати особі, яка подала касаційну скаргу, строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк касаційна скарга буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач Н.М. Мартинюк

Судді М.М. Яковенко

Ж.М. Мельник-Томенко