Справа № 640/3659/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 жовтня 2019 року № 640/3659/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП»
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Державної архітектурно-будівельної інспекції України
проскасування наказу та зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» (далі також - позивач, ТОВ «АЗАРО ГРУП») з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також - відповідач-1) та до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі також - відповідач-2), в якому просило:

- визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт»;

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України вчинити дії щодо поновлення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вулиці Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва» від 22.08.2016 №КВ96 шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Ухвалою суду від 06.03.2019 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження і проведенням судового засідання.

Позовні вимоги вмотивовано порушенням відповідачем-1 при виданні оскаржуваного наказу частини сьомої статті 36, статей 39-1, 41, 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII, положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»; статті 19 Господарського кодексу України, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Зокрема, згідно з доводами позивача оскаржуваний наказ від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» є протиправним оскільки декларація про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96, реєстрацію якої скасовано, зареєстровано в установленому порядку на підставі належним чином розробленого, затвердженого та погодженого Міністерством культури України проекту. Назване Міністерство погодило історико-містобудівне обґрунтування об`єкта «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва » (на 8 наземних поверхів). На момент реєстрації згаданої декларації законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачалося подання замовником до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю документів, які б підтверджували дані, наведені у декларації про початок виконання будівельних робіт.

Крім того, відповідно до підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 18.01.2017 №1817-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта. Однак, в оскаржуваному наказі відсутня інформація щодо підстав скасування декларації та щодо недостовірних даних, зазначених у ній.

Також відповідачем-1 не дотримано вимоги додатку до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, яким встановлено строки для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виявлених під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Так, згідно з указаним додатком для усунення недоліку «Наведення недостовірних даних у повідомленнях про початок виконання підготовчих і будівельних робіт та деклараціях про готовність об`єкта до експлуатації» передбачено місячний строк.

Крім того, фактична перевірка об`єкта містобудування відповідачем-1 не проводилася, документи, які стосуються будівництва не перевірялися.

Внаслідок прийняття відповідачем-1 оскаржуваного наказу позивача позбавлено можливості здійснювати будівельні роботи на об`єкті містобудування за вищевказаною адресою, що свідчить про його протиправне втручання у господарську діяльність ТО «АЗАРО ГРУП».

Відповідач-1 у відзиві на позовну заяву просив відмовити в її задоволенні, стверджуючи про проведення в установленому порядку позапланової перевірки позивача, в ході якої останній не забезпечив присутності уповноваженої особи при перевірці, не надав запитувані для перевірки документи.

З огляду на інформацію, в установленому порядку надану органами прокуратури та іншими державними органами Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виявлено наведення позивачем недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ96 у частині зазначення поверховості об`єкта будівництва та розроблення належної проектної документації, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом та відповідно до підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ є підставою для скасування такої декларації органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з пунктом 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації декларації вносить до реєстру відповідний запис.

З посиланням на судову практику (ухвали Вищого адміністративного суду України від 13.10.2015 у справі №К/8108/17, від 19.09.2018 у справі 826/17907/17, від 14.05.2018 у справі №826/8060/17, постанову Верховного Суду від 01.11.2018 у справі №826/8556/17) відповідач-1 зауважив, що скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком не лише здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, але й самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідач-2 у відзиві на позовну заяву просив відмовити в її задоволенні, стверджуючи, що відповідно до вимог пункту 8 Порядку ведення Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 №92, на підставі отриманої від відповідача-1 інформації вніс до вищевказаного Реєстру дані щодо скасування реєстрації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96.

У відповіді на відзив Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позивач висловив свої заперечення щодо доводів названого відповідача про правомірність оскаржуваного наказу, мотивуючи тим, що наказ видано на підставі листа прокуратури міста Києва від 17.01.2017 №1817-VIII, припису Міністерства культури України від 05.06.2018 та акту візуального обстеження об`єкта містобудування, а не наслідків проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому вищевказаний припис оскаржений позивачем в судовому порядку, а виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю обставин, що зумовлюють необхідність застосування до суб`єкта містобудування відповідних санкцій, можливе лише за наслідками проведення відповідного заходу державного нагляду (контрою) у формі планової/позапланової перевірки, докази щодо проведення якої відповідачем-1 в установленому порядку відсутні.

У відповіді на відзив Державної архітектурно-будівельної інспекції України позивач вказав на порушення відповідачем-1 процедури проведення позапланової перевірки ТО «АЗАРО ГРУП», стверджуючи про фактичну її відсутність. За відсутності належним чином оформлених результатів проведення такої перевірки у формі акта перевірки, інформація, отримана Департаментом з питань держаного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про порушення щодо будівництва об`єкта містобудування за адресою: вул. Миколи Солоцова, 2-Б у м. Києві, не могла слугувати підставою для прийняття оскаржуваного наказу.

Представники сторін у судовому засіданні свої позиції щодо позовних вимог, відповідно про задоволення позову чи про відмову в його задоволенні, викладені письмово, підтримали.

Як убачається з матеріалів справи, 22.08.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 на об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», замовником якого було ТОВ «КПО ГАРАНТ».

Згідно з указаною декларацією загальна площа будинку 0 964,71 кв.м, кількість квартир - 6 шт.; поверховість - 4.

07.03.2017 проведено державну реєстрацію змін до відомостей про ТОВ «КПО ГАРАНТ» у зв`язку з перейменуванням останнього на ТОВ «АЗАРО ГРУП».

Пунктом 1 наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва» від 22.08.2016 №КВ 96 (далі - декларація).

Пунктом 2 указаного наказу управлінню дозвільних процедур доручено забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації декларації від 22.08.2016 №КВ 96 з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Згідно з преамбулою вказаного наказу він прийнятий на підставі підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ та на підставі листа прокуратури міста Києва від 13.09.2018 №04/2/4/1-21-18.

Листом від 03.10.2018 №073-9425 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва повідомив позивача про скасування реєстрації декларації відповідно до наказу від 01.10.2018 №280.

Не погоджуючись із наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2018 №280 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить з такого.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з приписами частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини третьої статті 6 названого вище Закону до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до абзацу шостого пункту 9-1 розділу V Прикінцевих положень Закону України від 17.01.2017 №1817-VІІІ «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Пунктом 8 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень вищевказаного Закону визначено, що виконавчі органи міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, які на день набрання чинності цим Законом здійснюють повноваження у сфері державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», щодо об`єктів І, ІІ, ІІІ, ІV категорій складності, продовжують здійснювати надані повноваження щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності).

Відтак, до повноважень Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належить здійснення:

- заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на території міста Києва щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності);

- надання (отримання, реєстрації), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів на території міста Києва, незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності).

Судом встановлено, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює свої повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016. Зокрема, відповідно до акту приймання-передавання документів від 11.10.2016 №38, прийнятого на виконання Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», до названого вище Департаменту передано декларацію про початок виконання будівельних робіт із будівництва багатоквартирного житлового будинку на вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі міста Києва, замовник будівництва - ТОВ «КПО ГАРАНТ». Згідно з указаною декларацією техніко-економічні показники об`єкта містобудування: загальна площа будинку - 964,71; кількість квартир - 6 шт.; поверховість - 4.

Отже, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є уповноваженим органом стосовно здійснення архітектурно-будівельного контролю стосовно позивача, що ним не заперечується.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктами 5, 7 та 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, поміж іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 10 Порядку №553 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Частинами другою та третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й пунктом 11 Порядку №553, відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком як самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), так і шляхом здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю, шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Такий висновок узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 01.11.2018 у справі №826/8556/17.

Відповідно до матеріалів справи 19.03.2018 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло звернення прокуратури міста Києва від 06.03.2018 №04/2/4/1-21-18 стосовно проведення перевірки законності здійснення будівельних робіт по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва та вирішення питання про скасування декларації про початок будівельних робіт за цією адресою, що відповідно до пункту 7 Порядку №553 є підставою для проведення позапланової перевірки позивача.

Указане звернення мотивоване тим, що прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000118 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 298 КК України, у ході якого встановлено, що посадовими особами ТОВ «АЗАРО ГРУП» (ТОВ «КПО «Гарант») та ТОВ «Творча майстерня «Абріс» - проектант, на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт №96, здійснюються будівельні роботи на об`єкті культурної спадщини за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б в м. Києві з порушенням вимог пам`ятко-охоронного законодавства. За інформацією Міністерства культури України та Інституту археології НАН України земельна ділянка за цією адресою згідно з історико-містобудівним опорним планом м. Києва, який входить до складу Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року», затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, перебуває в межах Центрального історичного ареалу міста Києва в зоні регулювання забудови ІІІ категорії та в археологічній зоні (розпорядження КМДА від 17.05.2002 №979).

За інформацією Міністерства культури України в порушення вимог законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про охорону культурної спадщини», державних будівельних норм забудовники ділянки по вул. Миколи Соловцова, 2-Б в м. Києві перед проведенням робіт не отримали дозволу названого Міністерства на виконання земляних і будівельних робіт. Відповідно до інформації Інституту археології НАН України договір на проведення археологічних досліджень по земельній ділянці за вказаною адресою також не укладався, звіт про археологічні дослідження не складався, довідка-дозвіл на земляні та будівельні роботи Інститутом не видавалася.

На підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.03.2018 №156 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 03.04.2018 посадовими особами вищевказаного Департаменту вживалися заходи щодо проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування ТОВ «АЗАРО ГРУП» та ТОВ «Творча майстерня «Абріс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті під час будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: вул. Соловцова Миколи, 2-Б у Печерському районі м. Києва.

Згідно з доводами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) його посадові особи виїжджали на місце проведення перевірки за вищевказаною адресою, однак, відсутність уповноважених осіб позивача унеможливила її проведення.

Крім того, позивачем не виконано вимогу відповідача-1 про надання необхідних для перевірки документів, що містилася в листі від 12.04.2018 №073-3263, в тому числі погодження проекту будівництва відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини».

У зв`язку з викладеним Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Головного управління Національної поліції у місті Києві з листами від 21.05.2018 №075-4632 та від 10.07.2018 №073-6352 щодо сприяння у проведенні перевірки ТОВ «АЗАРО ГРУП».

Незважаючи на викладене, як установлено судом у ході судового розгляду справи, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не було проведено позапланову перевірку позивача, що названим Департаментом не заперечувалося.

Ураховуючи вищевикладений висновок суду стосовно можливості самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, зазначених в декларації про початок будівельних робіт, тобто поза межами заходу державного архітектурно-будівельного контролю, суд не бере до уваги доводи позивача про порушення відповідачем-1 процедури проведення його позапланової перевірки, про які він зазначає в позові.

Стосовно доводів Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зазначення ТОВ «АЗАРО ГРУП» недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96, суд уважає за необхідне зазначити таке.

20.09.2018 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва повторно надійшов лист прокуратури міста Києва від 13.09.2018 №04/2/4/1-21-18 з вимогою провести перевірку об`єкта містобудування за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва та розглянути питання про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №96 у зв`язку з порушенням норм містобудівного і пам`ятко-охоронного законодавства при забудові земельної ділянки за вказаною адресою. В листі йшлося про те, що :

- проведеною Управлінням охорони культурної спадщини Міністерства культури України 15.05.2018 перевіркою встановлено виконання будівельних робіт за адресою вул. Миколи Соловцова , 2-Б в Печерському районі м. Києва на незавершеному об`єкті висотою 10 наземних поверхів, що перевищує дозволену за вказаною адресою висоту у 8 поверхів (акт перевірки від 15.05.2018 додається);

- забудовники вищевказаної земельної ділянки перед проведенням робіт не отримали дозволу Міністерства культури України на виконання земляних робіт за вищевказаною адресою, що також відображено у вищевказаному акті перевірки від 15.05.2018;

- договір на проведення археологічних досліджень по земельній ділянці по вул. Миколи Соловцова, 2-Б не укладався, звіт про археологічні дослідження не складався, довідка-дозвіл на земляні та будівельні роботи Інститутом археології НАН України не видавалася.

Зі змісту акта обстеження містобудівної ситуації на території історичного ареалу м. Києва, складеного Управлінням охорони культурної спадщини Міністерства культури України від 15.05.2018 на підставі листа Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві від 10.05.2018 №9204/125/23/3-2018/3, вбачається наступне.

Земельна ділянка за адресою вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва згідно з історико-архітектурним опорним планом м. Києва, який входить до складу «Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року», затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, входить до меж історичного ареалу м. Києва та розташована в зоні регулювання забудови ІІІ категорії (розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 №979). На земельній ділянці зафіксовано облаштування будівельного майданчика та виконання масштабних будівельних робіт: територія, на якій розташовується об`єкт незавершеного будівництва висотою в 10 наземних поверхів огороджена парканом, наявні ознаки виконання масштабних земляних робіт. Під час обстеження на території будівельного майданчика та об`єкті будівництва перебували люди, проводились активні будівельні роботи, на території розміщені різноманітні металеві та бетонні конструкції, будівельні матеріали, працював баштовий підйомний кран. На території будівельного майданчика паспорт об`єкта будівництва відсутній.

Листом від 21.03.2016 №125/10/61-16 Міністерство культури України погодило історико-містобудівне обґрунтування будівництва багатоквартирного будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями та паркінгом по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва, розробленого Українським державним науково-дослідним та проектним інститутом «Укрдіпроектреставрація» Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Листом від 13.05.2017 №266/10/61-17 Мінкультури погодило історико-містобудівне обґрунтування об`єкта «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» по вул. М. Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва для обов`язкового його врахування при розробленні відповідної проектної документації, зокрема, в частині обмеження максимальної висоти проектованої будівлі на рівні 8-ми наземних поверхів.

Листом від 22.06.2017 №402/10/61-17 Міністерство культури України погодило проектну документація «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул .Миколи Соловцова, 2-Б в Печерському районі м. Києва», зокрема, в частині обмеження максимальної висоти проектованої будівлі на рівні восьми наземних поверхів (що відповідає висоті +26,7 м від рівня денної поверхні).

У цьому листі також наголошувалося на необхідності отримання дозволу на проведення земляних робіт для потреб будівництва у встановленому порядку в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини За результатами перевірки електронної бази даних документообігу Міністерства культури України встановлено, що на момент складання даного акта, дозволів на проведення земляних робіт по вул. М.Соловцова, 2-Б в Печерському районі м. Києва Міністерством не надавалось, тоді як відповідно до частини третьої статті 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» набуття суб`єктом господарювання права на проведення будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності на об`єктах культурної спадщини за декларативним принципом забороняється.

Здійснення робіт з будівництва на території історичного ареалу міста Києва за відсутності відповідного дозволу центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, містить ознаки порушень частини третьої статті 6-1, частини третьої статті 32, частини першої статті 35 та правопорушення, передбаченого статтею 44 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Ураховуючи вищевикладену інформацію, відповідач-1 дійшов висновку про наведення позивачем недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 в частині зазначення поверховості об`єкта будівництва та розроблення належної проектної документації, у зв`язку з чим вищевказаний об`єкт містобудування є самочинним будівництвом, що є підставою для прийняття оскаржуваного наказу.

Відповідно до частин першої та другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній станом на час реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Частиною восьмою статті 36 згаданого Закону також встановлено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відтак, як вищевказаним Законом, так і Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (в редакції постанови Кабінету Міністрів України) (далі - Порядок №461), в редакції, чинній станом на час реєстрації вищевказаної декларації, було запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об`єктах будівництва І-ІІІ категорії складності, відповідно до якого відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, покладалась на замовника, а функції органу державного архітектурно-будівельного контролю на етапі подання таких документів зведено до перевірки повноти даних, вказаних замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

У додатку 5 до Порядку №461 міститься форма декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною сьомою статті 36 вищевказаного Закону декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини другої статті 39-1 вищевказаного Закону у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

При цьому відповідно до підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII, який набрав чинності 10.06.2017, зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Абзацом шостим пункту 15 Порядку №461 також передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Отже, при перевірці правомірності прийнятого відповідачем-1 оскаржуваного наказу суду необхідно встановити, чи мають місце у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 недостовірні дані та чи існують підстави вважати об`єкт будівництва самочинним у зв`язку із виявленням таких недостовірних даних, внесених замовником у декларацію про початок будівельних робіт, та в чому вони полягають, зокрема, чи збудований або будується об`єкт на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Згідно з доводами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державно адміністрації) ТОВ «АЗАРО ГРУП» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96 в частині зазначення поверховості об`єкта будівництва та розроблення належної проектної документації.

Так, зокрема, у вищевказаній декларації, яка за формою відповідає формі, що міститься в додатку №5 до Порядку №461:

- в розділі «Основні показники об`єкта будівництва» зазначено поверховість об`єкта будівництва - 4, тоді як листом Міністерства культури України від 13.05.2018 №266/10/61-17 поверховість об`єкта обмежена 8 поверхами, а згідно з актом обстеження містобудівної ситуації на території існуючого історичного ареалу м. Києва від 15.05.2018, складеного Міністерством культури України, встановлено наявність 10 поверхів.

Суд погоджується з встановленням відповідачем-1 факту невідповідності поверховості об`єкту містобудування. При цьому суд критично сприймає доводи ТОВ «АЗАРО ГРУП» стосовно правомірності будівництва 10 поверхів з огляду на те його звернення до названого відповідача з повідомленням про внесення змін до даних декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ96, який відмовив йому у внесенні до єдиного реєстру відповідної інформації. Указану відмову позивачем оскаржено в судовому порядку. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2018 відкрито провадження в адміністративній справі №826/7192/18, рішення у якій станом на час вирішення даного спору судом не прийнято;

- в розділі «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані (крім об`єктів, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не видаються) зазначено - Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), №24/15/12/009-15 від 20.01.2015.

Суд погоджується з доводами відповідача-1 стосовно виявлення невідповідності проектної документації у зв`язку з відсутністю в ній інформації про надання Міністерством культури України дозволу на проведення земляних та інших робіт на земельній ділянці, де здійснювалося будівництво, що обґрунтовується наступним.

Згідно з приписами статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною третьою статті 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Статтею 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до статті 29 цього ж Закону основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Частиною шостою статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» також передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.

Разом з тим статтею 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що набуття суб`єктом господарювання права на провадження будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності на об`єктах культурної спадщини за декларативним принципом забороняється.

Згідно з пунктами 4.2 та 4.3 ДВН А.2.2-3-2012 «Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації на будівництво» проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам будівельних норм та нормативних документів. Проектувальники при розробленні проектної документації повинні забезпечувати відповідність проектних рішень архітектурним і містобудівним вимогам, визначеним у містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки, вихідним даним, вимогам чинних будівельних норм та нормативних документів.

Відповідно до пункту 1.2 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109 «Про затвердження Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст» (далі - Порядок №109) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно з пунктом 3.1 Порядку №109 містобудівні умови та обмеження складаються з текстової та графічної частин.

Пунктом 3.2 Порядку №109 передбачено, що текстова частина містобудівних умов та обмежень містить розділи: «Загальні дані», «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки».

Відповідно до підпункту «і» пункту 3.4 Порядку №109 розділ «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки» містить вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону України «Про охорону культурної спадщини».

З листа прокуратури міста Києва від 06.03.2018 №04/2/4/1-21-18, адресованого Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вбачається, що згідно з інформацією Міністерства культури України та Інституту археології НАН України земельна ділянка за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б згідно з історико-містобудівним опорним планом м. Києва, який входить до складу «Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року», затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, перебуває у межах Центрального історичного ареалу міста Києва, в зоні регулювання забудови ІІІ категорії та в археологічній охоронній зоні (розпорядження Київської міської держаної адміністрації від 17.05.2002 №979).

Указана обставина позивачем у ході судового розгляду справи не заперечувалася.

За таких обставин, відповідно до статті 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» набуття позивачем права на провадження будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності, зокрема, забудови вищевказаної земельної ділянки як об`єкта культурної спадщини за декларативним принципом заборонена, що зумовлює необхідність отримання позивачем, зокрема, дозволу на виконання земляних і будівельних робіт за вказаною адресою, що в свою чергу повинно бути зазначено у містобудівній документації.

Частиною четвертою статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

За змістом частини першої статті 35 Закону України «Про охорону культурної спадщини» проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт на території, зокрема, охоронюваної археологічної території здійснюються за дозволом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, що видається виконавцю робіт - фізичній особі, і за умови реєстрації цього дозволу у відповідному органі охорони культурної спадщини.

Дозволи на проведення археологічних розвідок, розкопок надаються за умови дотримання виконавцем робіт вимог охорони культурної спадщини та наявності у нього необхідного кваліфікаційного документа, виданого кваліфікаційною радою. Порядок надання дозволів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Кваліфікаційні документи видаються кваліфікаційною радою - колегіальним, незалежним органом, відповідальним за фаховий рівень виконавця робіт. Порядок формування та діяльності кваліфікаційної ради затверджується Кабінетом Міністрів України. До складу кваліфікаційної ради входять відповідні фахівці наукових установ, вищих навчальних закладів, громадських організацій.

Відповідно до пункті 1-2 Положення про Міністерство культури України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2014 №495, Міністерство культури України (Мінкультури) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, та є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сферах культури та мистецтв, охорони культурної спадщини, музейної справи, вивезення, ввезення і повернення культурних цінностей, державної мовної політики, а також забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері кінематографії, відновлення та збереження національної пам`яті, міжнаціональних відносин, релігії та захисту прав національних меншин.

Згідно з підпунктом 67 пункту 4 вищевказаного Положення Міністерство культури України відповідно до покладених на нього завдань, поміж іншого, видає дозволи на проведення робіт на пам`ятках національного значення, їх територіях та в зонах охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що для здійснення будь-якої господарської діяльності на земельній ділянці за адресою: вул. Миколи Соловцова, 2-Б, м. Київ, яка належить до археологічної охоронної зони, в тому числі проведення земляних та будівельних робіт, позивачу необхідно було отримати дозвіл Міністерства культури України.

Однак, доказів отримання позивачем такого дозволу судом у ході судового розгляду справи не здобуто.

Погодження Міністерством культури України історико-містобудівного обґрунтування об`єкта «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», на підтвердження чого позивачем надано лист від 13.05.2017 №266/10/61-17, не є доказом отримання останнім дозволів названого Міністерства на проведення земляних та інших робіт на вищевказаній земельній ділянці.

За відсутності таких дозволів об`єкт містобудування «Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Миколи Соловцова, 2-Б у Печерському районі м. Києва», замовником будівництва якого є ТОВ «АЗАРО ГРУП» в розумінні частини першої статті 376 Цивільного кодексу України є самочинним будівництвом, що є підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96.

Як зазначено вище, згідно з підпунктом 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Тобто скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт повинне здійснюватися відповідачем-1 у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацами 7 пункту 22 Порядку №466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

З огляду на відсутність в указаній правовій нормі приписів стосовно надання суб`єкту містобудування строку на виправлення недостовірних даних, суд критично сприймає доводи позивача про порушення відповідачем-1 Порядку №553 в частині встановлення місячного строку для усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виявлених під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а саме недоліку «Наведення недостовірних даних у повідомленнях про початок виконання підготовчих і будівельних робіт та деклараціях про готовність об`єкта до експлуатації».

За наведених обставин суд дійшов до висновку, що відповідачем-1 правомірно прийнято оскаржуваний наказ від 01.10.2018 №280 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 22.08.2016 №КВ 96, що зумовлює необхідність відмовити позивачу у задоволенні його позову до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до частини третьої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі -Реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Механізм створення зазначеного реєстру як єдиної комп`ютерної бази даних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 №92 (далі - Порядок №92).

Відповідно до абзаців 8-9 Порядку №466 орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Відповідно до пункту 8 Порядку №92 підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Таким чином, внесення даних до Реєстру здійснюється Держархбудінспекцією, зокрема, у випадку отримання від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідної інформації.

За таких обставин Держархбудінспекція, яка в установленому порядку отримала від відповідача-1 інформацію про скасування реєстрації вищевказаної декларації про початок виконання будівельних робіт, правомірно внесла до Реєстру відповідні відомості про таке скасування, що зумовлює необхідність відмови у задоволенні вимоги позивача до Держархбудінспекції..

Ураховуючи вищевикладене позов ТО «АЗАРО ГРУП» є необґрунтованим та задоволенню в цілому не підлягає.

З огляду на відмову у задоволенні позову, підстави для вирішення судом питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Беручи до уваги викладене та керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «АЗАРО ГРУП» (місцезнаходження: 02091, м. Київ, вул. Харківське шосе, будинок 144-А, поштова адреса: 01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, 12, офіс 126-Б, ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4В, ) та Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко