Справа № 160/7196/19
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2019-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

11 жовтня 2019 року Справа № 160/7196/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О.,
при секретарі судового засідання Рубані А.В.,
представника позивача Тюлькіної О.О.,
представника відповідача Брилевського А.Д.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 р. провадження у справі було відкрито та справа призначена до розгляду в порядку підготовчого провадження в судовому засіданні, за правилами загального позовного провадження.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
В період з 10.06.2019 р. по 21.06.2019 р. посадовими особами Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, згідно з наказом Держекоінспекції № 585-П від 17.05.2019 року, на підставі повідомлення про проведення планової перевірки від 17.05.2019 року за вихідним № 4-5281-3-3 та направлення на проведення планової перевірки дотримання природоохоронного законодавства від 17.05.2019 року № 4-5780-3-3, проведено перевірку додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод».
За результатами планового заходу у вигляді перевірки дотримання природоохоронного законодавства Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області склала акт від 21.06.2019 р. №447/3-10/19 та припис за вихідним №4-6537-3-3 від 25.06.2019 р.
ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» вважає дії посадових осіб суб`єкта владних повноважень при здійсненні перевірки - протиправними та такими, що здійснені з порушенням вимог ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
При цьому, повноважний представник позивача зазначає, що відповідач в порушення вимог ч.2 ст.5, ч. 15 ст. 4 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в період з 10 червня 2019 р. по 21 червня 2019 р. провів перевірку ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» за відсутності уніфікованої форми акту, з переліком питань, затверджених органом державного нагляду, відсутності переліку питань органу державного нагляду, щодо яких буде здійснюватись державний нагляд зазначеному у направленні на перевірку (п.9 ч.2 ст.5 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), а відтак перевірка була проведена за відсутності у його посадових осіб документів належної форми.
Враховуючи викладене вище, представник відповідача зазначає, що захід державного нагляду (контролю), який був проведений відповідачем у період з 10 по 21 червня 2019 р., відбувався з порушенням принципу здійснення нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначеному ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», шо є, як зазначає представник позивача неприпустимим та тягне за собою протиправність дій відповідача.
Віднесення суб`єкта господарювання до високого, середнього або незначного ступеня ризику здійснюється з урахуванням суми балів, нарахованих за всіма критеріями, визначеними у додатку 2 Критеріїв, за такою шкалою: від 41 до 100 балів - до високого ступеня ризику; від 21 до 40 балів - до середнього ступеня ризику; від 0 до 20 балів - до незначного ступеня ризику.
Згідно Індивідуальних балансових норм водоспоживання водовідведення на одиницю виробленої продукції на підприємстві, розроблених у 2017 році та погоджених Дніпропетровським обласним управлінням водних ресурсів від 15.05.2017 року № 684, - обсяг оборотного водокористування 79,885 тис. куб.м на рік.
Облік фактичних об`ємів води у системах оборотног
водопостачання в звітності 2-ТП (водгосп) не зазначені, що
є порушенням ст.44 ВК України, ст. 24 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища».
Стічні води з виробничого майданчика №1 по трубопроводам
передаються ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПАТ
«ДТЕК Павлоградвугілля» відповідно до договору № 135-ПЗ-ДЦ про
надання послуг по прийому та транспортуванню господарсько-побутових стічних вод від 25.12.2014 року.
Відповідач також зазначає, що відповідно до статистичної звітності по формі № 2 -ТП (повітря) "Звіт про охорону атмосферного повітря" підприємством по двом проммайданчикам фактично утворено викидів у 2017 році - 171,008 тонн, крім того діоксиду вуглецю - 4161,046 тонн; у 2018 році - 186,136 тонн, крім того діоксиду вуглецю - 4516,257 тонн, що значно перевищує передбачені обсяги у ОВНС
Згідно таблиць 2.2, 2.3 інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин від стаціонарних джерел ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» проведеної в 2017 році підприємством «Центр незалежних експертиз з охорони праці федерації професійних спілок України» (звіти зареєстровані в Департаменті екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації листами від 19.04.2018 р. за № 3-2778/0/261-18 (проммайданчик №1) та за № 3-2779/0/261-18 (проммайданчик (№2)) на проммайданчику №1 джерело викиду №2 (котельня) обладнано ПГОУ - груповий циклон з ефективністю очищення 97,86 %, джерело викиду №20 (ванна для хромування Гідропульт. Ванна для промивки гальванічного відділення) обладнане ПГОУ - фільтр волокнистий з ефективністю очищення більше 88%.
На підприємстві у 2000 році проведено Оцінку впливу на довкілля Першотравенського ремонтно-механічного заводу ОВНС розроблено Інститутом геотехнічної механіки НАН України ТОВ ПВП "Промгідробуд" на замовлення Першотравенського РМЗ ГХК "Павлоградвугілля" та затверджено директором Петшотравенського РМЗ. За розглядом документу вбачається, що він проведений лише для проммайданчику №1 підприємства.
Висновки державної екологічної експертизи ОВНС проммайданчиків Першотравенського РМЗ не розгляд в ході проведення перевірки не надано, інформація щодо наявності на підприємстві зазначених документів відсутня.
Представник відповідача у поданому відзиві зазначила, що аналізуючи надані в ході проведення перевірки документи, встановлено, що порівняно з ОВНС та висновком екологічної експертизи на підприємстві на теперішній час значно збільшилися кількість джерел утворення викидів на виробничих майданчиках підприємства, а також перелік та обсяги забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря: господарська діяльність підприємства призводить до збільшення утворюваних та утворення нових видів небезпечних відходів.
Відповідно до звітів по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ "ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД" викиди забруднюючих речовин утворюються від основних виробництв підприємства, що відносяться до технологічних процесів в чорній металургії та вугільній промисловості; кольоровій металургії: гальванізація контактних технологічних процесах: зварювання металів.
Відповідно статті 3 ЗУ "Про оцінку впливу на довкілля" розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження технічне переоснащення, діяльності та об`єктів, підлягають оцінці впливу на довкілля.
Звіт з оцінки впливу на довкілля підприємством не проведено та висновок оцінки впливу на довкілля відсутній, що є порушенням ст.51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 3, 17 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля».
У поданому відзиві від 27.08.2019 р. повноважним представником відповідача зазначено, що згідно умов договору ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» приймає від ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» госппобутові стічні води.
При цьому підприємство має дотримуватися "Правил приймання стічних вод підприємств в комунальні та відомчі системи каналізації населених пунктів України".
За результатами перевірки встановлено, що в каналізаційні мережі фактично поступають госппобутові виробничі та зливові стоки з проммайданчику №1 підприємства, що свідчить про недотримання умов договору. На території проммайданчика частково спланована зливова каналізація, яка виконана однією дільницею: три зливових колодязі та труба зі східної сторони головного корпусу; загальна довжина мережі - 110 м. Мережі зливової каналізації під`єднані до колодязю госппобутової каналізації поблизу головного корпусу з подальшим відведенням (без попереднього рчищення) з виробничо-побутовими стоками на ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
Збирання зливових стічних вод на території
проммайданчика №2 підприємства не влаштоване, зливоприймальники відсутні. Попереднє очищення зливових вод не здійснюються. Зливові стоки проммайданчику частково відводяться у колодязь виробничо-побутової
каналізації по самостійно облаштованому жолобу, частково скидаються по рельєфу місцевості. Дані факти порушенням ст. ст. 44, 70, 95, 96, 98, 101, 105 ВК України, ст. 51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 35 ЗУ «Про охорону земель», ст. ст. 96, 164 ЗК України.
За сумою показників з найбільшою кількістю балів по критерію 1 (35 балів), критерію 2 (27 балів), критерію 3 (21 бал), критерію 4 (5 балів) загальна сума балів по ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» складає 88 балів, що свідчить про віднесення підприємства до високого ступеня ризику.
На підставі викладеного вище, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити.
Станом на дату винесення наказу ДРСУ від 15.11.2018 року № 152 про
затвердження плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік діяла постанова КМУ від 10 травня 2018 року № 342 «Про затвердження Методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду
(контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), якою затверджено нову форму уніфікованого акту перевірки.
Представник позивача зазначає, що в супереч вимогам постанови КМУ від 10 травня 2018 року №342 «Про затвердження Методик розроблення критеріїв..., а також уніфікованих форм актів» відповідач керуючись нормами наказу Міністерстваа екології та природних ресурсів від 09.08.2017 року № 303 «Про затвердження уніфікованої форми акту...», який виданий Міністерством екології та природних ресурсів у відповідності до постанови КМУ від 28 серпня 2013 року № 752 «Про затвердження Методики розроблення критеріїв....», яка втратила чинність на підставі постанови КМУ від 10.05.2018 р. № 342 на час видання наказу ДРСУ від 15.11.2018 р. № 152 Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік. Отже, на час оприлюднення перевірки Наказом ДРСУ та на час складання акту перевірки (червень 2019 р.) відповідачем наказ Міністерства екології та природних ресурсів від 09.08.2017 р. №303 не мав юридичної сили, оскільки нормативні акти, на підставі яких він був виданий вже не діяли.
Щодо оцінки ступеню ризику від провадження господарської діяльності представник позивача зазначає, що позивач вважає, що слід керуватися нормами постанови КМУ від 19 березня 2008 року № 212 «Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середоваища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)», а саме п.3 Критеріїв визначено: критеріями віднесення суб`єктів господарювання до групи суб`єктів із середнім ступенем ризику є:
1) наявність в них об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, або потенційно-небезпечних об`єктів, в обігу яких перебувають небезпечні речовини ІІІ і IV класу небезпеки.
Враховуючи показники викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, водоспоживання і водовідведення, утворення та розміщення відходів І і II класу небезпеки, що підтверджується звітністю (надається), позивач відноситься до групи суб`єктів із середнім ступенем ризику.
Щодо вручення в останній день перевірки, акту перевірки посадовими особами суб`єкта господарювання, позивач зазначає наступне.
Процедуру проведення перевірок в тому числі і з питань здійснення державного контролю у сфері охорони навколишнього природного середовища та оформлення їх результатів урегульовано як ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» також і порядком здійснення комплексних планових заходів державного нагляду (контролю), затвердженим постановою КМУ від 24 травня 2017 р № 350, який був чинний на час проведення планового заходу Державною екологічною інспекцією.
В порушення вищевказаних норм, Державна екологічна інспекція у Дніпроптеровській області, в останній день здійснення комплексного заходу (перевірки), а саме: 21.06.2019 року, взагалі не з`явилася на підприємство, про що, як зазначає представник позивача, свідчить витяг з журналу на пункті охорони, а тому і не було надано органом державного нагляду (контролю) двох примірників акту перевірки від 21.06.2019 року для підпису керівником суб`єкта господарювання.
Відтак, представник позивача зазначає, що запис в акті перевірки про те, що предтавник ТОВ "ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО - МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД" Єремєєва P . O . відмовилася від отримання останнього та підписання акту перевірки є надуманим, відтак, акт не може бути документом, який підтверджує фактичні порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища.
01.10.2019 р. повноважним представником позивача було подано, через канцелярію Дніпроптеровського окружного адміністратвиного суду, пояснення по справі в тексті яких зазначено наступне.
В ході проведення у 2017 р. планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України на ТОВ "Першотравенський РМЗ" за результатами аналізу наданих на розгляд копій документів було встановлено наступне.
На проммайданчику №1 підприємства наявне гальванічне відділення, де здійснюються технологічні процеси покриття деталей хромом (хромування) та цинком (цинкування), які складаються з послідовних операцій знежирення деталей в лужних розчинах, промиванні деталей, хімічній активації поверхонь кислотою, нанесення відповідного покриття в електролітичних ваннах, повторне промивання. Гальванічне виробництво передбачає використання основних хімічних речовин: кислоти соляна та сірчана, хромовий ангідрид, окис цинку, їдкий натр.
Згідно Постанови Кабінету міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 808 "Про затвердження переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку", яка була чинна на час складання та затвердження Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік (затверджений наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 №262), до об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, відносяться п 5. Об`єкти машинобудування і металообробки, за винятком підприємств, на яких відсутні цехи хімічного оброблення.
На підприємстві, як зазначено вище, наявний цех хімічного оброблення, підприємством отримано висновок державної екологічної експертизи (№128 від 29.05.2007) до робочого проекту "Реконструкція гальванічного відділення. Станція нейтралізації і очищення стічних вод гальванічного виробництва Першотравенського ремонтно-механічного завода" ВАТ "Павлоградвугілля", ТОВ "А.М.М".
Таким чином, ТОВ "Першотравенський РМЗ" у відповідності до пп.1 п. 2 постанови КМУ від 19.03.2008 p. № 212 "Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)» було віднесено до суб`єкта господарювання з високим ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища.
При цьому зазначено, що по організації водогосподарської діяльності підприємство є вторинним водокористувачем. Мета водокористування - виробничі, господарсько-побутові та питні потреби. Система водопостачання на підприємстві прямоточна та оборотна.
Індивідуальні балансові норми водоспоживання та водовідведення на одиницю і виробленої продукції на підприємстві розроблені у 2017 році та погоджені Дніпропетровським обласним управлінням водних ресурсів від 15.05.2017 року №684.
На підставі викладеного вище, представник відповідача зазначає, що ТОВ "Першотравенський РМЗ" у відповідності до пп. 1 та 2 п. 2 Постанови КМУ від 19.03.2008 p. № 212 "Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)" було віднесено до суб`єкта господарювання з високим ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища.
В судове засідання, призначене на 11.10.2019 р., з`явились всі сторони у справі.
Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити позов в повному обсязі за викладених у ньому підстав.
Представник відповідача проти пред`явлених позовних вимог заперечував, пославшись на відзиві від 27.08.2019 р. та письмові пояснення від 01.10.2019 р.
В судовому засіданні судом було поставлено на розгляд питання щодо можливості переходу до розгляду справи по суті за доказами, які наявні у матеріалах справи.
Повноважні представники як позивача, так і відповідача не заперечували щодо переходу до розгляду справи по суті.
Таким чином, враховуючи зазначене вище, суд закрив підготовче провадження та перейшов до розгляду зазначеної справи по суті, застосувавши принцип процесуальної економії та у відповідності до ст.ст.192 - 211, 217, 224 - 228 КАС України безпосередньо 11.10.2018 року.
Дослідивши в судовому засіданні докази, наявні в матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступне.
30.11.2018 р. Державною екологічною інспекцією України винесено наказ від 30.11.2018 р. №262 «Про затвердження Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 р.», яким затверджено План здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік. Керівникам структурних підрозділів, територіальних та міжрегіональних територіальних органів Державної екологічної інспекції України вжити заходів щодо виконання Плану. Відділу иорганізаційно-аналітичної діяльності Управління організаційної діяльності (Лисенко-Сілаєва Н.А.) забезпечити внесення Плану до пілотного модуля планування заходів державного нагляду (контролю) для запуску Інформаційної автоматизованої системи (ІАС). Термін: до 30 листопада 2018 року. Сектору взаємодії з громадськістю та ЗМІ (Пєндєлєєва М.В . ) забезпечити розміщення зазначеного Плану на офіційному веб-сайті Державної екологічної інспекції України.
В матеріалах справи містяться відомості, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» віднесено до плану заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік, який затверджений наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 р. №262.
17.05.2019 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області було направлено на адресу керівника ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохороного законодавства.
21.06.2019 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпроптеровській області було складено відносно ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» акт за №447/3-10/19, яким зафіксовані виявлені 45 (сорок п`ять) порушень, які відображені в акті на стр.27-39.
Судом також встановлено, що 25.06.2019 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпроптеровській області було сформовано відносно ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» припис від 25.06.2019 р. №4-6537-3-3, яким визначено терміни виконання відповідних порушень, а саме: до 26.07.2019 р.; 01.08.2019 р.; 01.09.2019 р.; 01.12.2019 р.
Відповідно до тексту листа Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 24.06.2019 р. за №4-6503-3-3, направленого на адресу керівника ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» ОСОБА_1. судом встановлено наступне.
Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Дніпроптеровській області у період з 10.06. по 21.06.2019 р. проведена планова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства України ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» (ідентифікаційний код - 34245509), за результатами перевірки складено акт від 10.06.-21.06.2019 р. №447/3-10/19, в якому зафіксовані численні порушення вимог природоохоронного законодавства.
Правовідносини сторін, що виникають у сфері правових та організаційних засад, основних принципів і порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноважень органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язків та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), регулюються нормами Конституції України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ЗУ «Про центральні органи виконавчої влади» тощо.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
При цьому «на підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утворений в порядку, визначеному Конституцією та законами України, та зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.
«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, встановлених відповідним законом.
«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури вчинення дій, і повинен обирати лише встановлені законом способи правомірної поведінки при реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до ч.1 ст.1 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державним наглядом (контролем) є діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст.3 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» основними принципами державного нагляду (контролю), зокрема, є і: рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав і законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єктів господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно - правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/ або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь - якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Відповідно до ч.10 ст.4 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», серед загальних вимог до здійснення державного нагляду (контролю) відноситься, зокрема і така, що посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу,здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь - яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.
Відповідно до ст.ст. 5 - 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначаються планові та позапланові заходи здійснення державного нагляду (контролю), розпорядчі документи органів державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст.8 наведеного вище закону України, при визначенні повноважень та обов`язків органів державного нагляду (контролю), зазначаються, зокрема, і такі обов`язки, як: повне, об`єктивне та неупереджене здійснення державного нагляду (контролю) у межах повноважень, передбачених законом; дотримання ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання, утримання від необґрунтованих висновків щодо відповідності поведінки суб`єктів господарювання вимогам законодавства, неправомірного та необґрунтованого застосування санкцій до суб`єктів господарювання; дотримання встановлених законом приписів, вимог та порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до ст.11 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Відповідно до ст.202 ЗУ «Про охорону навколиишнього природного середовища», компетенція центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища
До компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:
а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства:
про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля;
про використання та охорону земель;
про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів;
про охорону атмосферного повітря;
про охорону, захист, використання та відтворення лісів;
про охорону, утримання і використання зелених насаджень;
про використання, охорону і відтворення рослинного світу;
про охорону, раціональне використання та відтворення тваринного світу;
щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними;
під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання;
про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі;
про природно-заповідний фонд;
про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів;
у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх на утилізацію;
щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами;
про поводження з відходами;
щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов;
про біологічну та генетичну безпеку щодо біологічних об`єктів природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі;
б) здійснення у пунктах пропуску (пунктах контролю) через державний кордон України перевірки дотримання вимог законодавства про радіаційну безпеку у разі виявлення органом (підрозділом) Державної прикордонної служби України транспортних засобів, вантажів та іншого майна з перевищенням допустимого рівня іонізуючого випромінювання та надання дозволу або заборони на пропуск через державний кордон України транспортних засобів, вантажів та іншого майна за результатами такої перевірки;
в) обмеження чи зупинення (тимчасове) діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, законодавства про оцінку впливу на довкілля, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин;
г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом;
ґ) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища;
д) одержання безоплатно в установленому порядку необхідних для виконання покладених на нього завдань інформації, документів і матеріалів від державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій усіх форм власності та їх посадових осіб, фізичних осіб;
е) надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням;
є) зупинка транспортних (у тому числі плавучих) засобів та проведення їх огляду, огляд знарядь добування об`єктів рослинного та тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів) у місцях їх добування, зберігання, переробки та реалізації;
ж) вилучення у встановленому порядку в осіб знарядь добування об`єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), транспортних (у тому числі плавучих) засобів, обладнання та предметів, що є знаряддям добування об`єктів тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), незаконно добутих природних ресурсів і продукції, що з них вироблена, а також відповідних документів (ліцензій, дозволів тощо);
з) здійснення відповідно до закону фотографування, звукозапису, кіно- і відеозйомки, у тому числі з літальних апаратів та із застосуванням космічних технологій, як допоміжного засобу для запобігання та розкриття правопорушень;
и) виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються; вимірювання показників складу та властивостей викидів пересувних джерел забруднення атмосферного повітря та екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного і дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання;
і) внесення в установленому порядку до органів державної влади та органів місцевого самоврядування вимог щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень у сфері охорони навколишнього природного середовища, використання, відтворення та охорони природних ресурсів;
ї) надання центральним органам виконавчої влади, їх територіальним органам, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписів щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), ліцензій на проведення землевпорядних та землеоціночних робіт, а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища;
й) вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах;
к) викликати громадян для одержання усних та письмових пояснень у зв`язку з порушенням ними вимог законодавства про охорону, використання та відтворення тваринного світу;
л) здійснення інших повноважень, визначених законами України та покладених на нього Президентом України;
м) уповноваження підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища;
н) внесення пропозицій щодо визначення методик вимірювань, що є обов`язковими до використання уповноваженими підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери його управління, центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Повноваження, визначені у пункті "в" частини першої цієї статті, не застосовуються до суб`єктів підприємницької діяльності (інвесторів), що здійснюють свою діяльність на умовах угод про розподіл продукції.
У структурі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, можуть створюватися спеціальні підрозділи, працівники яких мають право носити форму встановленого зразка і вогнепальну зброю.
Посадові особи спеціальних підрозділів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Шкода, заподіяна майну посадової особи спеціального підрозділу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, або членів її сім`ї у зв`язку з виконанням нею посадових обов`язків, відшкодовується в повному обсязі за рахунок коштів державного бюджету з наступним стягненням цієї суми з винних осіб.
Річна заробітна плата посадової особи спеціального підрозділу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, що береться для розрахунку розміру одноразової допомоги, включає всі види грошових виплат, які отримала посадова особа за час роботи у спеціальному підрозділі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за рік, що передував року загибелі або ушкодження здоров`я.
Законодавством України передбачається охорона честі, гідності, здоров`я і життя працівників спеціальних підрозділів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Відповідно до ст.24 ЗУ «Про охорону навколиишнього природного середовища», об`єкти, що шкідливо впливають або можуть вплинути на стан навколишнього природного середовища, види та кількість шкідливих речовин, що потрапляють у навколишнє природне середовище, види й розміри шкідливих фізичних та біологічних впливів на нього підлягають державному обліку.
Підприємства, установи та організації проводять первинний облік у галузі охорони навколишнього природного середовища і безоплатно подають відповідну інформацію органам, що ведуть державний облік у цій галузі.
Збір, обробка і подання відповідним державним органам зведеної статистичної звітності про обсяги викидів, скидів забруднюючих речовин, використання природних ресурсів, виконання завдань по охороні навколишнього природного середовища та іншої інформації, ведення екологічних паспортів здійснюється в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.2 Постанови Кабінету Міністрів України від 19 березня 2008 р. №212 «Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)», яка була чинною станом на час складання та затвердження Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік, критеріями віднесення суб`єктів господарювання до групи суб`єктів з високим ступенем ризику є: 1) наявність в них об`єктів, що: становлять підвищену екологічну небезпеку, або потенційно небезпечних об`єктів, в обігу яких перебувають небезпечні речовини I і II класу небезпеки, або таких, що забезпечують перевезення
небезпечних вантажів; забезпечують життєдіяльність населених пунктів, зокрема водопровідно-каналізаційні господарства та підприємства, що провадять діяльність у сфері поводження з відходами; 2) провадження ними діяльності, що: спричиняє викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря в обсязі більш як 5 тис. тонн на рік, водоспоживання і водовідведення - більш як 25 тис. куб. метрів на рік чи призводить до утворення та розміщення відходів I і II класу небезпеки - більш як 100 тонн на рік або інших відходів - більш як 1 тис. куб. метрів на рік; пов`язана з вирубкою лісу, використанням водних живих ресурсів, веденням мисливського господарства та збереженням природно-заповідного фонду; пов`язана з видобуванням корисних копалин та геологічним вивченням надр, у тому числі дослідно-промисловою розробкою родовищ корисних копалин загальнодержавного значення.
Відповідно до пп. 1 п. 2 Постанови КМУ від 19.03.2008 р. N 212 "Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)" (яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), наявність в них об`єктів, що: становлять підвищену екологічну небезпеку, або потенційно небезпечних об`єктів, в обігу яких перебувають небезпечні речовини I і II класу небезпеки, або таких, що забезпечують перевезення небезпечних вантажів; забезпечують життєдіяльність населених пунктів, зокрема водопровідно-каналізаційні господарства та підприємства, що
провадять діяльність у сфері поводження з відходами.
Згідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно до ст.76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Здійснивши системний аналіз зазначених вище норм чинного законодавства України, та оцінюючи усі докази, досліджені судом, у їх сукупності, суд зазначає наступне.
Доводи позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Першотравенський ремонтно-механічний завод" щодо протиправності віднесення відповідачем останнього до категорії суб`єкта господарювання з високим ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища спростовуються наступним.
В матеріалах справи містяться відомості, що на проммайданчику №1 підприємства наявне гальванічне відділення, де здійснюються технологічні процеси покриття деталей хромом (хромування) та цинком (цинкування), які складаються з послідовних операцій знежирення деталей в лужних розчинах, промиванні деталей, хімічній активації поверхонь кислотою, нанесення відповідного покриття в електролітичних ваннах, повторне промивання. Гальванічне виробництво передбачає використання основних хімічних речовин: кислоти соляна та сірчана, хромовий ангідрид, окис цинку, їдкий натр.
Відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 808 "Про затвердження переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку", яка була чинна на час складання та затвердження Плану здійснення заходів онтролю) державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2019 рік (затверджений наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 №262), до об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, відносяться п 5 об`єкти ляторної машинобудування і металообробки, за винятком підприємств, на яких відсутні цехи хімічного оброблення.
На підприємстві, як зазначено вище, наявний цех хімічного оброблення. Підприємством отримано висновок державної екологічної експертизи (№128 від 29.05.2007) до робочого проекту "Реконструкція гальванічного відділення. Станція нейтралізації і очищення стічних вод гальванічного виробництва Першотравенського ремонтно-механічного завода" ВАТ "Павлоградвугілля", ТОВ "А.М.М.".
Таким чином, ТОВ "Першотравенський РМЗ" у відповідності до пп. 1 п. 2 Постанови КМУ від 19.03.2008 р. N 212 "Про затвердження критеріїв розподілу суб`єктів господарювання за ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища та періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю)" було віднесено до суб`єкта господарювання з високим ступенем ризику їх господарської діяльності для навколишнього природного середовища.
Щодо посилань повноважного представника на лист Державної регуляторної політики від 10.04.2018 р. №3683/0/20-18, що у 24 сферах державного нагляду (контролю) відсутні уніфіковані форми актів з вичерпним переліком питань залежно від ступеня ризику, суд зазначає наступне.
Відповідно до Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 752 (в редакції, яка діла на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що уніфікована форма акта перевірки повинна містити вичерпний перелік питань щодо проведення заходу залежно від ступеня ризику.
Щодо посилань позивача на порушення відовідачем вимог ч.2 ст.5, ч.15 ст.4 ЗУ №877 та проведення пеервірки ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» в період з 10.06.2019 р. по 21.06.2019 р. за відсутності уніфікованої форми акту, з переліком питань, затверджених органом державного нагляду та розміщеною на вдповідному офіційному веб-сайті суд зазначає, наступне.
Відповідно до ч.2 ст.5 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначаються планові заходи здійснення державного (контролю), що знаходять таку деталізацію.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).
Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.
З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.
Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).
Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).
Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.
Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.
Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.
Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.
Планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органом державного нагляду (контролю) за діяльністю суб`єктів господарювання, яка віднесена:
до високого ступеня ризику - не частіше одного разу на два роки;
до середнього ступеня ризику - не частіше одного разу на три роки;
до незначного ступеня ризику - не частіше одного разу на п`ять років.
Відповідно до ч.158 ст.4 наведеного вище закону визначено, що при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.
Відповідно до тексту Акта, складеного за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) №447/3-10/19 встановлено наступне.
Визначено вичерпний перелік питань стосовно проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навкколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів на стор. 26-27 зазначеного Акта «Розділі V, як і ступінь ризику суб`єкта господарювання (високий), що не спростовано будь-якими належними та допустимими доказами в розмірі ст ст. 73-76 з боку позивача.
При цьому, Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначає періодичність проведення планових задохів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) затвердженого постановою КСУ від 28.08.2013 р. №752, на наявність яких позивач посилається в обгрунтування своєї позиції, а також Державна регуляторна служба України наводить у якості обгрунтування затвердження уніфікованих форм актів у листі від 10.04.2018 р. №3683/0/2-18, втратили чинність на підставі постанови КМУ від 10.05.2018 р. №342.
Відтак, як встановлено судом та підтверджено доказами, наявними в матеріалах справи, а саме - копією Акта № 447/3-10/19, долученого до матеріалів справи, зазначений документ відповідає вимогам, до складення уніфікованої форми акта перевірки, визначеним відповідно до постанови КМУ від 10.05.2018 р. №342, а саме, щодо: титульного аркуша; 2) переліку питань щодо проведення заходу державного нагляду (контролю); 3) переліку нормативно-правових актів, відповідно до яких складено перелік питань щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) (за наявності більше 10 нормативно-правових актів перелік може складатися окремим додатком до уніфікованої форми акта перевірки); 4) опису виявлених порушень вимог законодавства; 5) переліку питань для суб`єктів господарювання щодо здійснення контролю за діями (бездіяльністю) посадових осіб органу державного нагляду (контролю); 6) пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного за його результатами акта; 7) оцінки суб`єкта господарювання щодо професійного рівня посадових осіб органу державного нагляду (контролю), які проводили захід державного нагляду (контролю); 8) місця для підписів посадових осіб органу державного нагляду (контролю), керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи, а також третіх осіб, які брали участь у заході державного нагляду (контролю).
Так, зазначене вище спростовує твердження позивача щодо недотримання відповідачем вимог до складення уніфікованої форми акта перевірки № 447/3-10/19 та жодною мірою не свідчить про протиправність дій Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області при проведення перевірки позивача.
При цьому, суд зазначає, що за результатами акта перевірки №447/3-10/19, Державною екологічною інспекцією у Дніпроптеровській області було сформовано припис від 25.06.2019 р. №4-6537-3-3, який позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Першотравенський ремонтно-механічний завод" станом на 11.10.2019 р. не оскаржувався.
Здійснивши системний аналіз заначених вище норм чинного законодавства України, та відповідних доказів що містяться в матеріалах справи, суд зазначає наступне.
Самі по собі дії посадових осіб відповідача при проведенні перевірки не є обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, або його рішень (актів), є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Відтак, за своєю правовою природою акт перевірки та дії посадових осіб по проведенню перевірки не мають для позивача обов`язкових наслідків, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, тобто самі по собі не порушують прав свобод та інтересів позивача.
При цьому суд зазначає, що акт перевірки є лише носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.
Оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо складання акту може бути надана судом при вирішенні спору про визнання протиправним та скасування припису від 25.06.2019 р. №4-6537-3-3, в основу якого покладені висновки акту №447/3-10/19.
Системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України у сукупності з обставинами, встановленими судом в процесі розгляду даної справи на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, дозволяє суду прийти до висновку про відсутність з боку позивача обґрунтування належними доказами в розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України незаконного та необґрунтованого характеру дій Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області щодо проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ПЕРШОТРАВЕНСЬКИЙ РЕМОНТНО-МЕХАНІЧНИЙ ЗАВОД» у період з 10.06.2019 р. по 21.06.2019 р.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст.242-244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 18 жовтня 2019 року.

Суддя Є.О. Жукова