Справа № 240/11209/19
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

29 жовтня 2019 року м. Житомир справа № 240/11209/19

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Токарева М.С., розглядаючи позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 заборгованість за втрату майна зв`язку у сумі 156 000, 06 грн.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Крім того, згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Звертаючись до суду, позивач просив поновити строк для звернення до суду з даним позовом, враховуючи наступне.

Військова частина НОМЕР_1 26.01.2017, звернулася до Житомирського адміністративного суду з адміністративним позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за втрату майна зв`язку сумі 182812,51 грн.

30.01.2017 ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду по справі № 806/273/17 , було відмовлено у відкритті провадження по справі ), в ухвалі вказано, що даний спір виник з приводу стягнення втрат військового майна з особи, яку звільнено з військової служби у запас до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди, то він має приватно-правовий, а не публічно - правовий характер, тому позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного, а не адміністративного судочинства.

10.04.2017 позивач звернувся до Богунського районного суду м. Житомира з позовом про стягнення заборгованості за втрату майна зв`язку сумі 182812, 51 грн.

24.01.2019 рішенням Богунського районного суду міста Житомира по справі № 295/3945/17 у задоволені позову було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням Богунського районного суду міста Житомира 14.03.2019 ВЧ НОМЕР_1 було подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду.

21.05.2019 постановою Житомирського апеляційного суду апеляційну скаргу позивача задоволено частково, рішення Богунського районного суду м. Житомира від 24 січня 2019 року скасовано, провадження у справі №295/3945/17 за позовом про відшкодування матеріальної шкоди, - закрито.

Копія судового рішення Житомирського апеляційного суду від 21.05.2019 у справі №295/3945/17 надійшла до військової частини НОМЕР_1 04.06.2019, що підтверджується вхідним штампом на супровідному листі.

26.07.2019 військова частина НОМЕР_1 звернулася з позовом до Житомирського окружного адміністративного суду, але в зв`язку з тим, що не було вчасно сплачено судовий збір ухвалою від 27.08.19 по справі № 240/9635/19, позовну заяву військової частини НОМЕР_1 було повернуто позивачу.

Враховуючи вказане, позивач вважає, що початком строку звернення до адміністративного суду є 04.06.2019, тобто звертаючись до Житомирського окружного адміністративного суду 26.07.2019 позивач не пропустив трьохмісячний строк звернення до суду.

Вивчивши доводи позивача наведені в клопотанні про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, суд зазначає наступне.

За визначенням пункту 1 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду; відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (пункти 8, 9 частини першої статті 4 КАС).

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини першої статті 4 КАС).

За правилами пункту 2 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За положенням ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Тобто, початком перебігу строку звернення до суду починається з 05.06.2019 і закінчується (відповідно до положень ч. 5 ст. 122 КАС України) 06.07.2019.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлений КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Вчасна первинна подача позову не означає, що після її повернення повторне звернення до суду можливе у будь-який, довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності. Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного суду від 06 березня 2018 року у справі №819/1224/15-а.

Крім того, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Обгрунтовуючи поважність пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач посилався на те, що не мав змоги своєчасно сплатити судовий збір, як при зверненні до суду 26.07.2019 так і на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звернув увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного суду від 13 листопада 2018 року у справі №804/958/17.

Крім того, слід наголосити, що позивачем не наведено суду жодних непереборних обставин, підтверджених належними доказами, які б перешкоджали своєчасному зверненню до суду у період з 04.06.2019 до 05.07.2019.

Відповідно до ч.6 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків, шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.С. Токарева