Справа № 260/1149/19
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2019-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

29 жовтня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1149/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Калинич Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Попович М.М.,

за участі:

позивач не з`явилась,

представник відповідача Русин М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, яким просить суд стягнути на користь позивача з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України середній заробіток в розмірі 14280 грн. у зв`язку із затримкою розрахунку виплати заробітної плати при звільненні.

Позовні вимоги мотивовано тим, що Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України було звільнено позивача зі служби в поліції 06 березня 2019 року, однак після звільнення 06.03.2019 року з управління патрульної поліції в Закарпатської області ДПП остаточний розрахунок заробітної плати в сумі 3719,30 грн. було проведено тільки 27.07.2019 року, тобто із затримкою в 21 календарних днів, починаючи з дня звільнення 06.03.2019 року по день остаточного розрахунку 27.03.2019 року, то відповідача підлягає стягнення сум за затримку розрахунку при звільненні, що і призвело до порушення права на виплату в зв`язку із звільненням згідно чинного законодавства України.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

28 жовтня 2019 року представником відповідача в судовому засіданні було подано клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду.

В клопотанні представник відповідача вказує на те, що за звернення за стягненням середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні обмежується трьома місяцями. Дана позиція викладена у рішенні Конституційного Суду України по справі № 1-5/2012 від 22.02.2012 року. Таким чином, на думку відповідача позивачем пропущено строк звернення до суду.

28 жовтня 2019 року, ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання, суд оголосив перерву у судовому засіданні для надання часу позивачу ознайомитися з клопотанням відповідача.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання про залишення позову без розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилась, однак подала до суду клопотання про проведення засідання без її участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Суд вислухав представника відповідача, дослідив матеріали справи в частині заявленого клопотання та робить наступні висновки.

Суд зазначає, що Закон України «Про Національну поліцію» не передбачає порядку виплати поліцейському середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, у зв`язку із чим до спірних правовідносин застосовуються положення Кодексу законів про працю України (КЗпП).

Згідно з положення ст. 116 КЗпП, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпП, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Суд наголошує, що саме ст. 117 КЗпП врегульовано питання виплати працівникові середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Частина друга статті 233 КЗпП передбачає, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Суд зазначає, що Конституційний Суд України у 2012 році розглянув справу № 1-5/2012 за зверненням громадянина ОСОБА_3 з клопотанням дати офіційне тлумачення положень статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - Кодекс) у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 Кодексу щодо визначення строку для звернення працівника до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди, завданої несвоєчасною виплатою працівникові належних йому при звільненні сум, та початку його перебігу.

За результатом розгляду вказаної справи, Конституційним Судом України 22 лютого 2012 року прийнято рішення № 4-рп/2012, відповідно до якого, положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

В мотивувальній частині вказаного рішення зазначено, що невиплата звільненому працівникові всіх сум, що належать йому від власника або уповноваженого ним органу, є триваючим правопорушенням, а отже, працівник може визначити остаточний обсяг своїх вимог лише на момент припинення такого правопорушення, яким є день фактичного розрахунку (п.2.2).

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Закону України «Про Конституційний Суд України», Конституційний Суд України (далі - Конституційний Суд або Суд) є органом конституційної юрисдикції, який забезпечує верховенство Конституції України, вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених Конституцією України випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до Конституції України.

Конституційний Суд здійснює свою діяльність на засадах верховенства права, незалежності, колегіальності, гласності, відкритості, повного і всебічного розгляду справ, обґрунтованості та обов`язковості ухвалених ним рішень і висновків.

Суд встановив, що рішення Конституційного Суду України від 22.02.2012 року № 4-рп/2012 належить до застосування при вирішенні даного спору, оскільки у вказаному рішенні, Конституційний Суд України визначив строки звернення до суду фізичними особами із позовами про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку у відповідності до ст. 117 КЗпП, з урахуванням положень ст. 233 КЗпП.

Як слідує з матеріалів справи, згідно наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 06.03.2019 року №160 о/с ОСОБА_2 звільнено зі служби в поліції з 06.03.2019 року.

Відповідно до банківської виписки по картковому рахунку ОСОБА_2 фактично виплачено остаточний розрахунок заробітної плати лише 27.03.2019 року, а відтак, саме з вказаної дати має обраховуватися початок перебігу строку звернення позивача до суду з даним позовом.

Однак, з позовом до суду ОСОБА_2 звернулася лише 12.08.2019 року, тобто із порушенням тримісячного строку на звернення до суду із вказаним позовом.

З огляду на вищевикладене, суд робить висновок, що позивач звернулася до суду із вказаним позовом із порушенням строків, що визначені законодавством.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене, суд робить висновок, що адміністративний позов має бути залишений без розгляду.

Керуючись ст. 122, ч.3 ст.123, ст.205, п.8 ч.1 ст.240, ст.ст.241, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Залишити без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про стягнення грошових коштів.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, строк оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського окружного адміністративного суду відповідно до п.15.5 Розділу VII Перехідних Положень КАС України.

СуддяЯ.М. Калинич