Справа № 826/15002/18
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача: Беспалова О. О., суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 липня 2019 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: не зазначена) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови скласти, оформити і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області довідку для перерахунку пенсії; зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_1 скласти, оформити і подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області довідку про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (премія 10%, надбавка за виконання особливо важливих завдань 50%, надбавка за службу в умовах режимних обмежень військовослужбовцям (за роботу з таємними виробами, носіями, документами) 20%, надбавка за кваліфікацію в/сл 1 клас 4%); визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області щодо непроведення позивачу перерахунку пенсії та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області нарахувати і виплачувати позивачу пенсію з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення: (премія 10%, надбавка за виконання особливо важливих завдань 50%, надбавка за службу в умовах режимних обмежень військовослужбовцям (за роботу з таємними виробами, носіями, документами) 20%, надбавка за кваліфікацію в/сл 1 клас 4%), починаючи з 01.01.2018 р.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 липня 2019 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити, вважаючи, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що з одержаного ним під час служби грошового забезпечення, у т. ч. додаткових видів грошового забезпечення, щомісячно сплачувався єдиний внесок на загальнообов`язкове соціальне страхування, а до 01.01.2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування. Натомість, судом першої інстанції не було застосовано положення ст. 22, 59 Конституції України.

Крім того, апелянт зазначає, що право на соціальні виплати є майновим правом, передбаченим cт. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На думку апелянта, в положеннях профільного Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» чи постановах Уряду відсутні правові підстави які б передбачали, що при визначенні розміру пенсійного забезпечення військовослужбовця не будуть враховуватись додаткові види грошового забезпечення.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області, зареєстрований 23.09.2019 р. за вх. № 34523, у якому відповідач зазначає, що відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 02.11.2006 року № 1522 «Про передачу органам Пенсійного фонду України функцій з призначення і виплати пенсій деяким категоріям громадян» органам Пенсійного фонду України передано від Міноборони, МВС, МНС, СБУ, Державної податкової адміністрації, Державного департаменту з питань виконання покарань та інших органів, що здійснюють призначення пенсій відповідно до Закону України № 2262 функцій з призначення і виплати пенсій.

В свою чергу, органи Пенсійного фонду України не наділені повноваженнями самостійно визначати розмір пенсії, а здійснюють її нарахування на підставі наданих їм відповідними органами довідок про розмір грошового забезпечення, і розмір пенсійних виплат залежить від розміру складових грошового забезпечення зазначених у довідках.

З огляду на те, що відповідна довідка від уповноваженого органу до відповідача не надходила, останній вважає правомірними висновки суду першої інстанції про передчасність заявлених позовних вимог.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований 27.09.2019 р. за вх. № 35272, у якій відповідач зазначає, що попередня довідка була оформлена у відповідності до вимог Закону України № 2262, постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», постанови Кабінету Міністрів України № 103, а тому не включала додаткові види грошового забезпечення.

Крім того, відповідач зазначає, що є носієм інформації щодо посади, військового (спеціального) звання, та вислуги років, які містяться у особової справі військовослужбовців, звільнених з військової служби, які знаходяться на обліку КОВК. Цей порядок визначений у Інструкції з організації обліку особового складу Збройних Сил України, затвердженого наказом Міністра оборони України 26.05.2014 р. № 333. Однак, КОВК не є носієм інформації щодо додаткових видів грошового забезпечення позивача.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, позивач є пенсіонером та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Київській області, отримує пенсію на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09 квітня 1992 року № 2262-XII (далі Закон № 2262).

З квітня 2018 року пенсійним органом здійснено перерахунок пенсії позивачу на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсії особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим особам» від 21 лютого 2018 року № 103 (далі Постанова № 103) без урахування всіх складових грошового забезпечення, визначених частиною 2 статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20 грудня 1991 року № 2011-ХІІ (далі Закон № 2011).

26 липня 2018 року позивач звернувся до Київського обласного військового комісаріату з заявою, в якій просив, підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області довідку для перерахунку пенсії з включенням додаткових видів грошового забезпечення з 01.01.2018 р.

ІНФОРМАЦІЯ_2 листом від 23.08.2018 р. № 1/2/4242 повідомив позивача про відсутність правових підстав для видачі довідки із врахуванням додаткових видів грошового забезпечення.

Також, 26.07.2018 р. позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області з заявою про проведення перерахунку пенсії, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення.

Листом від 13.08.2018 р. № 2648/Ш-01 Головне управління Пенсійного фонду України в Київській області повідомило позивача, що пенсія йому виплачується відповідно до Постанови № 103 та зазначило, що пенсійний орган не наділений повноваженнями щодо визначення розміру грошового забезпечення для нарахування (перерахунку) пенсії.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову за № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою збільшив розмір грошового забезпечення військовослужбовців.

У подальшому, 24.02.2018 р. набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» № 103 від 21.02.2018 р.

У пунктах 1 та 2 Постанови № 103 було визначено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон) до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) слід проводити з 1 січня 2018 р. у таких розмірах: з 1 січня 2018 р. - 50 відсотків; з 1 січня 2019 р. по 31 грудня 2019 р. - 75 відсотків; з 1 січня 2020 р. - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року.

Колегія суддів враховує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, в адміністративній справі № 826/3858/18 визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Зобов`язано Кабінет Міністрів України невідкладно після набрання рішенням суду законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним в окремій його частині у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2018 року набрало законної сили 05 березня 2019 року.

Таким чином, у зв`язку із скасуванням пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 грудня 2018 року у справі № 826/3858/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, обмеження щодо часткової виплати суми підвищення до пенсії без включення додаткових видів складових грошового забезпечення скасовано.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 Порядку № 45 пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон), у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС (далі - державні органи).

Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

В той же час, з матеріалів справи не вбачається, що позивачем після 05.03.2019 р. було ініційовано процедуру перерахунку пенсії у зв`язку зі скасуванням обмежень, визначених Постановою № 103.

Спірні правовідносини, як вірно встановив суд першої інстанції, мали місце у періоді коли дії (бездіяльність) обох відповідачів відповідали вимогам чинного законодавства, що позбавляє можливості суд адміністративної юрисдикції визнавати такі дії (бездіяльність) протиправними.

При цьому, колегія суддів зауважує, що у відповідності до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Визначальним для задоволення позову для суду адміністративної юрисдикції в розумінні вказаної норми є встановлення порушення з боку суб`єкта владних повноважень.

В той же час, чинним законодавством не регламентовано порядку формування та подання відповідних довідок (крім випадку підвищення грошового забезпечення) до пенсійного органу суб`єктами, перерахованими у Порядку № 45, самостійно, що для суду адміністративної юрисдикції свідчить про можливість встановлення факту порушень лише за ініціативою заявного характеру правовідносин з боку заінтересованої особи.

Відтак позовні вимоги є передчасними та задоволенню не підлягають у розумінні ч. 1 ст. 2 КАС України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції і апеляційним судом відхиляються за необґрунтованістю.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 24.10.2019 р.)