Справа № 320/5650/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2019 року м. Київ № 320/5650/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1

до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії уповноваженої особи Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів ОСОБА_2 В.С., що виявилися у ненаданні повної відповіді на запит ОСОБА_1 про надання публічної інформації від 27.09.2019;

- зобов`язати уповноважену особу Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, надати протягом п`яти робочих днів із дня набрання чинності рішення суду повну відповідь на запит ОСОБА_1 про надання публічної інформації від 27.09.2019.

Пунктом 3, 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно вимог частини першої статті 25 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до статті 45 Податкового кодексу України податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.

Як вбачається з позовної заяви, місце перебування ОСОБА_1 вказано за адресою: АДРЕСА_1 . Водночас, з матеріалів доданих до позовної заяви судом встановлено, що поштова кореспонденція відправлялася ОСОБА_1 за адресою: площа Спортивна, АДРЕСА_2 .

Втім, позивачем не додано документів на підтвердження місця своєї реєстрації як фізичної особи.

Водночас, суд бере до уваги, що в матеріалах позовної заяви відсутня копія паспорту заявника як документа, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної правосуб`єктності.

Так, згідно частини 1 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини 2 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати адміністративні процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини 1 статті 21 Закону України Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус від 20.11.2012 р. № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Пунктом 6 частини 7 статті 21 Закону № 5492 встановлено, що до паспорта громадянина України вноситься така інформація, як дата народження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України, копію якого до позовної заяви не долучено.

Крім того, дослідивши вступну та прохальну частини позову, судом встановлено, що у якості відповідача заявлено Національне агенство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, втім позовні вимоги скеровано до уповноваженої особи Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів ОСОБА_3 .

З даного приводу суд зазначає, що у спірних правовідносинах посада є базовою (первинною) структурною одиницею державного органу, із закріпленими за нею обов`язками, обумовленими завданням органу з практичного виконання функцій держави.

Таким чином, особи, які несуть службу у державних органах на відповідних посадах, реалізуючи повноваження вказаного органу у межах, що визначені їх функціональними та посадовими обов`язками, діють від імені відповідного органу.

Зазначені посадові особи самостійних владних управлінських функцій, які б не були пов`язані з компетенцією органу, що забезпечує формування та реалізує політику, не здійснюють.

За наявності правовідносин щодо реалізації Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, функцій держави, належним відповідачем є відповідний орган, а не його посадова/службова особа, яка у від імені цього органу виконувала обов`язки, визначені посадовою інструкцією.

Відтак, судом встановлено, що склад учасників справи (відповідачів) підлягає уточненню шляхом приведення його у відповідність до змісту та характеру спірних правовідносин.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- належним чином засвідчених копій паспорту з відміткою про місце реєстрації та реєстраційного номеру облікової картки платника податків;

- позовної заяви, приведеної у відповідність до змісту спірних правовідносин, виключаючи зі складу учасників справи посадових осіб Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з одночасним скеруванням позовних вимог до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.