Справа № 160/4948/19
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2019-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 вересня 2019 року Справа № 160/4948/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Боженко Н.В.
Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/4948/19 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 червня 2019 року позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було залишено без руху.
На виконання ухвали суду від 03 червня 2019р. позивач виправив вказані недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019р. прийнято зазначену вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі №160/4948/19 за вищезазначеним позовом, ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2019р. закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
13 серпня 2019р. представником Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області подано до суду пояснення щодо стану усунення порушень, в яких позивач зазначив, що відповідачем усунено порушення, виявлені в ході позапланової перевірки Комунального позашкільного мистецького навчального закладу «Криворізька музична школа №3» Криворізької міської ради, а, отже обставини, які стали підставою для звернення із вказаним позовом до суду перестали існувати та усунуті, у зв`язку з чим позивач просить суд розглянути позов без участі представника управління.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, надав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, заяви чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Згідно ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи наведене, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового розгляду, а також за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі письмовими доказами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 08.04.2019р. по 17.04.2019р. у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» проведено планову перевірку Комунального позашкільного мистецького навчального закладу «Криворізька міська музична школа №3» Криворізької міської ради за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Демиденка, будинок 11.
-пункту 2.3 розділу III, пункту 1.24 розділу IV ППБУ, пункту 2.2 НПАОП 40.1-1.32-01, пунктів 6.1, 6.2, 6.4 табл. 3. ДБН В.1.1-7:2016, оскільки приміщення електрощитової у відповідача не відділено від інших приміщень протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості;
-підпунктів 2.2 пункту 2 розділу V ППБУ, оскільки пожежні кран-комплекти не укомплектовані важелями для полегшення відкривання вентиля;
-пункту 1.20 розділу IV ППБУ, оскільки відповідачем не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- пунктів 3.17, 3.19, 3.20, 3.22 розділу V, пункту 2.2 розділу III ППБУ, оскільки відповідачем не проведено технічне обслуговування частини наявних вогнегасників;
-пункту 15 ПКМУ №444, оскільки відповідачем не забезпечено проведення навчання керівництва закладу на територіальних курсах з питань цивільного захисту;
-пункту 10 розділу II ППБУ, оскільки для працівників охорони навчального закладу (сторожів, вахтерів, вартових) не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі;
-пункту 1.4 розділу V ППБУ, пункту 7.4, додатку Ж, п.Ж.6.6 та п.Ж.6.7 ДБН В.2.5-56:2014, оскільки на пульті керування (блоці) системи пожежної сигналізації навчального закладу не вивішені (установлені) таблички із зазначенням приміщень, що підлягають захисту, або технологічного устаткування, типу та кількості сповіщувачів, а також у приміщенні навчального закладу де розміщено прилади системи пожежної сигналізації та вузли керування системи пожежної сигналізації не вивішено інструкцію про порядок дій чергового (оперативного) персоналу на випадок появи сигналів про пожежу або про несправність в системі пожежної сигналізації;
-розділу IV п.1.18 ППБУ, оскільки відповідачем допущено складування горючих матеріалів на відстані менше їм під електрощитом, а саме: в приміщені електрощитової;
-розділу III п.2.9 ППБУ, оскільки у навчальному закладі для приміщення електрощитової не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони, у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
-пункту 2.37 розділу ІІІ ППБУ, оскільки відповідачем допущено улаштування на шляху евакуації пандусу, а саме: на сходах 1-го поверху;
-пункту 3.6, пункту 3.12 розділу V ППБУ, оскільки на пожежному щиті (стенді) у навчальному закладі не вказано його порядковий номер;
-пункту 1.18 розділу IV ППБУ, оскільки відповідачем було допущено експлуатацію пошкодженої відгалужувальної (з`єднувальної) коробки, а саме: в коридорі 1-го поверху;
-пункту 1.18 розділу IV ППБУ, оскільки відповідачем було допущено експлуатацію світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами), а саме: в підсобному приміщенні 2-го поверху;
- пункту 1.6 розділу IV ППБУ, оскільки відповідачем допущено з`єднання жил проводів (кабелів) шляхом скруток без опресування, зварювання, паяння або затискачів, а саме: в коридорі 2-го поверху, в підсобному приміщенні 2-го поверху, в коридорі 3-го поверху;
-пункту 2.3 розділу ІІІ ППБУ, пунктів 8.6, 6.1, 6.2, 6.4 табл. 3 ДБНВ.1.1-7:2016, оскільки вихід на горище будівлі навчального закладу не обладнано протипожежним люком з відповідною межею вогнестійкості;
-пункту 3.10 розділу V ППБУ, оскільки у навчальному закладі відсутні вказівні знаки для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння які повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5м від рівня підлоги;
-пунктів 2.27 та 2.37 розділу III ППБУ, оскільки відповідачем допущено зачинення на ключ дверей евакуаційного виходу (при наявності людей у будівлі), а саме: двері виходу на зовні з будівлі;
-пункту 2.16 розділу III ППБУ, оскільки відповідачем допущено встановлення на вікнах актового залу ґрат які не розкриваються, розсуваються або знімаються, однак під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті);
-пунктів 2.7, 2.8 розділу III ППБУ, оскільки відповідачем не проведено щорічну перевірку стану вогнезахисного покриву (просочення) у порядку, визначеному регламентом робіт з вогнезахисту, за результатами якої складається акт перевірки технічного стану вогнезахисного покриву (просочення);
-пункту 1.21 розділу IV ППБУ, оскільки відповідачем не проведено перевірку системи блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
-пункту 2.12 розділу III ППБУ, оскільки на дверях горища навчального закладу відсутній напис, що вказує місце зберігання ключів;
-пункту 2.37 розділу ІІІ ППБУ, оскільки відповідачем допущено захаращення шляху евакуації різними матеріалами, а саме: евакуаційний вихід з 1-го поверху будівлі;
-пункту 13 ПКМУ №444, оскільки на об`єкті не обладнано інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту;
-пункту 2 частини 1 статті 69 КЦЗУ, пунктів 9, 10, 11 наказу МНСУ №98, оскільки відповідачем не проведено ідентифікацію щодо наявності або відсутності джерел небезпеки;
-пункту 2 частини 1 статті 20 КЦЗУ, пунктів 5, 6, 7, 8, 9 ПКМУ№1200, оскільки відповідачем не розроблено та не затверджено обсяги забезпечення працюючого персоналу закладу засобами радіаційного та хімічного захисту;
-пункту 2 частини 1 статті 20, пункту 2 частини 2 статті 35 КЦЗУ, пунктів 2, 9 ПКМУ №1200, оскільки відповідачем не забезпечено поступове накопичення, згідно номенклатури накопичення засобів радіаційного та хімічного захисту.
Водночас, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області вважає, що наведені порушення нормативно-правових актів з охорони праці створюють загрозу життю та здоров`ю працюючих, у зв`язку з чим позивач просить суд застосувати заходи реагування на підставі ч. 5 ст. 4, ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 39 Закону України «Про охорону праці».
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відповідно до підпункту 39 пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16 грудня 2015р., на Державну службу України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС України) покладено завдання організовувати і здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно - правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Згідно підпунктів 27, 35 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України №3 від 04 лютого 2013р., Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає припису, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Відповідно до частини 1 статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно підпункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України - до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України - у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно підпунктів 1, 4 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема:
-недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
-нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05 квітня 2007р. (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до статті 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно частини 1 та 6 статті 7 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
З аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення актом перевірки контролюючого органу фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Також, позивачем у письмових поясненнях щодо стану усунення порушень від 13 серпня 2019р. Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області підтверджено, що порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки виконані, тобто обставини, які стали підставою для звернення із вказаним позовом до суду перестали існувати та усунуті.
Зазначене свідчить про відсутність необхідності вжиття до відповідача заходів реагування, заявлених у позові.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду не підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалено рішення.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко