Справа № 707/911/17
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

23 жовтня 2019 року

Київ

справа №707/911/17

адміністративне провадження №К/9901/16485/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Мороз Л.Л.,

суддів: Бучик А.Ю., Рибачука А.І.,

розглянувши у порядку попереднього розгляду у касаційній інстанції адміністративну справу №707/911/17

за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання неправомірними та скасування протоколу і постанови, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 9 листопада 2017 року, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Кузьменка В.В., суддів - Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати неправомірною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області від 20.03.2017 № 33 по справі про адміністративне правопорушення та протокол від 07.03.2017 №36 про адміністративне правопорушення.

Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 10 серпня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 9 листопада 2017 року скасовано постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 10 серпня 2017 року та ухвалено нове рішення, яким закрито провадження у справі в частині позовних вимог щодо скасування протоколу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про адміністративне правопорушення від 07.03.2017 №36. Визнано неправомірною та скасовано постанову від 20.03.2017 №33 по справі про адміністративне правопорушення.

Суди встановили, що на підставі направлення від 15.02.2017 № 36, направлення від 01.03.2017 № 36/1, наказу Держархбудінспекції від 26.12.2016 № 1012, наказу Держархбудінспекції від 28.02.2017 № 313 посадовими особами Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України 07.03.2017 було проведено планову перевірку на об`єкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень контори під туристичний будинок відпочинку з надбудовою 3-го поверху та добудовами по АДРЕСА_1 ».

За результатами перевірки посадовими особами Інспекції 07.03.2017 було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення №36.

20.03.2017 посадовими особами Інспекції було винесено постанову № 33 по справі про адміністративні правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною сьомою статті 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у розмірі 7650, 00 грн.

Не погоджуючись із вказаною постановою, а також протоколом про адміністративне правопорушення, позивач оскаржила їх в судовому порядку.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував своє рішення доведеністю вчиненого позивачем правопорушення.

Апеляційний суд, скасовуючи постанову суду першої інстанції, виходив з того, що вимога про скасування протоколу про адміністративне правопорушення не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, а тому відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 157 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній до 15.12.2017) суд закрив провадження у справі в цій частині позовних вимог. В решті апеляційний суд позов задовольнив, оскільки постанова по справі про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам КУпАП.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, ДАБІ подала касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі постанову суду першої інстанції. В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального та порушення норм процесуального права.

Суд, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а постанови апеляційного суду - без змін з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.п.2 п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи.

Відповідно до п.п. 16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Як передбачено у п.п. 17, 19 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

Згідно з вимог статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Вказаним вимогам протокол про адміністративне правопорушення не відповідає.

Так, як встановлено, позивач є особою, відповідальною за здійснення технічного нагляду на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень контори під туристичний будинок відпочинку з надбудовою третього поверху та добудовами по АДРЕСА_1 ».

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вчинено правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 9, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2, абз.2 пп.1 п. 5, абз. 3 пп.1 п. 5, абз. 4 пп.1 п. 5, пп. 1 п. 6, пп.2 п.6, пп.4 п. 6, п. 7 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури».

Відповідальність за вказані правопорушення передбачена ч. 7 ст. 96-1 КУпАП.

Разом з цим, як вірно зазначено апеляційним судом, посадовими особами інспекції не вказано суть правопорушення в чому воно полягає, а перелічено статті законодавчих та нормативно правових актів. Не зазначено докази того, що позивач порушив приписи нормативних положень, не надано документи на підтвердження наявності зазначих порушень.

Крім того, статтею 283 КУпАП передбачено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити:

найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;

дату розгляду справи;

відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;

опис обставин, установлених під час розгляду справи;

зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;

прийняте у справі рішення.

Апеляційним судом встановлено, що оскаржувана постанова не містить опису обставин, установлених під час розгляду справи (об`єкт, суб`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторони правопорушення).

У статті 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Також, статтею 278 КУпАП передбачено обов`язок посадових осіб, які розглядають справи про адміністративні правопорушення, щодо перевірки правильності складання протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Проте, як встановлено апеляційним судом, вказані норми КУпАП під час розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення ДАБІ були порушені.

Зважаючи на неподання відповідачем у справі належних та достатніх доказів на підтвердження законності постанови по справі про адміністративне правопорушення, винесеної відносно позивачки, суд апеляційної інстанцій дійшов правильного висновку про те, що така постанова підлягає скасуванню.

Також, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду щодо наявності підстав для закритті провадження у справі в частині позовних вимог про скасування протоколу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про адміністративне правопорушення від 07.03.2017 №36, оскільки відповідно до ст. 284 КУпАП вирішення питання про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення належить до компетенції органу, що приймав рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, доводи касаційної скарги не спростовують зазначених висновків суду апеляційної інстанції та не дають підстав вважати, що цим судом невірно застосовано норми матеріального права чи порушено норми процесуального права, а зводяться до переоцінки досліджених судом доказів.

За змістом частини першої статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні апеляційним судом рішення, а тому касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 343, 350, 356 КАС України, Суд, -

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 9 листопада 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Л.Л. Мороз

А.Ю. Бучик

А.І. Рибачук,

Судді Верховного Суду