Справа № 307/2657/19
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2019 рокуЛьвів№ 857/10769/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Гуляка В.В., Гудима Л.Я.,

за участі секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 вересня 2019 року (головуючого судді Ніточко В.В., ухвалене у відкритому судовому засіданні в м. Тячів без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) у справі №307/2657/19, провадження №2-а/307/39/19 за позовом ОСОБА_1 до Виконуючого обов`язки заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій Сергія Володимировича про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 27.08.2019 звернулася в суд з позовом до виконуючого обов`язки заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій Сергія Володимировича в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову виконуючого обов`язки заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій Сергія Володимировича в справі про порушення митних правил №3268/30500/19 від 14.08.2019.

Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 вересня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. В якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норми процесуального та матеріального права та неповно з`ясовано обставини справи, що мають значення для справи.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку, визначеному статтею 268 КАС України.

Згідно з частини 3 статті 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В порядку статті 230 КАС України секретарем судового засідання забезпечено ведення протоколу судового засідання.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ухвалою суду від 17.10.2019 призначено справу до апеляційного розгляду на 23.10.2019.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні в справі матеріали, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подану скаргу слід задовольнити частково з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 14.08.2019 в.о. заступника начальника - начальником управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С.В., винесено постанову в справі про порушення митних правил №3268/30500/19, відповідно до якої позивачку ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною 3 статті 481 Митного кодексу України (далі - МК України) та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 17 000 грн.

Вказана постанова від 14.08.2019 винесена за результатами розгляду протоколу про порушення митних правил №3268/30500/19 від 30.06.2019 із якого вбачається, що 30.06.2019, о 11 год. 09 хв., в зону митного поста «Вилок» Закарпатської митниці ДФС заїхав автомобіль Mercedec-Benz V-Klasse, реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням бази даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС України та встановлено, що 20.04.2019, через митний пост «Вилок» Закарпатської митниці ДФС, ОСОБА_1 ввезла автомобіль Mercedec-Benz V-Klasse, реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_1 , в режимі тимчасового ввезення до 60 днів, із зобов`язанням про зворотне вивезення даного автомобіля у термін до 18.06.2019 та вивезла його лише 30.06.2019, тобто, ОСОБА_1 перевищила встановлений статтею 380 МК України строк тимчасового ввезення товару, більше ніж на 10 днів. Згідно цього ж протоколу, ОСОБА_1 повідомлена про те, що розгляд справи про порушення митних правил відбудеться о 11 год. 00 хв. 30 липня 2019 року.

Відповідно до заяви від 14.06.2019, позивачка повідомляла митницю про неможливість своєчасного повернення за межі митної території України, ввезеного нею 20.04.2018, автомобіля Mercedec-Benz V-Klasse, реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_1 , у зв`язку з ремонтом.

Згідно довідки ПП «ОСОБА_2» від 30.06.2019, акту виконаних робіт та товарного чеку про оплату послуг, автомобіль Mercedec-Benz V-Klasse, реєстраційний номерний знак Чеської Республіки НОМЕР_1 знаходився в СТО з ремонтом коробки передач, з 04.06.2019 по 30.06.2019, і за період ремонту не експлуатувався.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив із того, що позивачкою не додано будь-яких документів, що підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили, а терміни перебування автомобіля на ремонті, в контексті статті 192 МК України не підлягають виключенню із встановлено 380 МК України строку перебування на митній території України.

Суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції, з врахуванням наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Відповідно до статей 486-488 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Статтею 522 МК України передбачено, що справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468, 469, частинами першою - п`ятою статті 470, статтями 474, 475, 477-480, частинами першою - п`ятою статті 481, статтею 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Згідно статті 523 МК України, від імені митниць справи про порушення митних правил розглядаються керівниками цих митниць або їх заступниками, а від імені центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - посадовими особами, уповноваженими на це відповідно до посадових інструкцій, або іншими особами, уповноваженими на це керівником центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Отже, посадові особи митних органів (керівники або їх заступники) при розгляді справи про порушення митних правил діють від імені органів доходів і зборів.

Тому, належним відповідачем як суб`єктом владних повноважень у адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення по справі про порушення митних правил у сфері податкової і митної політики, повинен бути відповідний орган доходів і зборів.

Проте, розглядуваний адміністративний позов позивачем заявлено до в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій Сергія Володимировича, тобто до неналежного відповідача.

Належним відповідачем у даній справі є Закарпатська митниця ДФС.

Суд першої інстанції наведених обставин не врахував і всупереч вимогам статті 48 КАС України не залучив до розгляду справи належного відповідача Закарпатську митницю ДФС.

Відповідно до частини 3 статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Таким чином з наведених норм слідує, що можливість заміни неналежного відповідача може бути здійснена виключно судом першої інстанції.

Отже, враховуючи що адміністративний позов заявлено до неналежного відповідача та з врахуванням відсутності в суду апеляційної інстанції можливості замінити його належним відповідачем, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову, який заявлений до неналежного відповідача.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 317 КАС України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

Таким чином рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

З врахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи суд апеляційної інстанції вважає, що оскаржене рішення суду першої інстанції слід скасувати і прийняти нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 268, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 вересня 2019 року у справі №307/2657/18, провадження №2-а/307/39/19 - скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні позову - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не оскаржується.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Гуляк

Л.Я. Гудим