Справа № 540/1809/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1809/19
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області про визнання незаконними дій щодо складання акту перевірки та визнання незаконним і скасування припису,

встановив:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області (далі-відповідач, ГУ Держспоживслужби у Херсонській області), в якому просить: визнати незаконними дії відповідача щодо складання акту перевірки №06-3-9/57 та визнати незаконним і скасувати припис від 04.03.2019 року № 06-3-9/01.

Обґрунтовуючи свою правову позицію, позивач зазначає, що в період з 25 лютого 2019 року по 01 березня 2019 року посадовими особами відповідача проведено планову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів. За результатами перевірки складено акт №06-3-9/57 від 01 березня 2019 року, яким встановлено порушення п.п.14,16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами (затверджені наказом Міністерства економіки України №104 від 19.04.2007), ст.15, п.7 ст.23 Закону України «Про захист прав споживачів» в частині відсутності маркування на групі товарів, що реалізуються. Висновки акту перевірки стали підставою для винесення відповідачем припису №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року про усунення порушень прав споживачів ФОП ОСОБА_1 . АДРЕСА_1 . Спірним приписом позивачу приписано усунути порушення вимог законодавства шляхом нанесення відповідного маркування, а саме: назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за яким вони реалізуються; дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання; відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства. Про виконання припису позивач повинен був інформувати відповідача в строк до 04 квітня 2019 року. Позивач стверджує, що акт перевірки не відповідає змісту та формі, які встановлено Методикою розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (затверджена постановою КМУ №342 від 10.05.2018 рок, далі Методика №342). Оскільки акт перевірки не відповідає встановленим вимогам, фактично є не законним, то і результати такої перевірки не можуть вважатись правомірними незалежно від того, чи були виявлені порушення законодавства. Вимога про нанесення маркування є невизначеною за своєю суттю, не стосується групи товарів та послуг, які реалізує позивач, що унеможливлює її виконання. З посиланням на ч.2 ст.19 Конституції України та на приписи Методики №342 позивач обґрунтовує правомірність своїх вимог. З наведеного позивач робить висновок про наявність правових підстав для постановлення судового рішення про визнання незаконними дій щодо складання акту перевірки та визнання незаконним і скасування припису.

Ухвалою від 05.09.2019 року провадження у даній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

24.09.2019 р. відповідачем подано відзив, в якому останній позовні вимоги не визнає з таких підстав. Під час проведення перевірки встановлено, що по десяти найменуванням товарів, які реалізуються в магазині позивача, відсутнє маркування у доступній наочній формі. Таким чином, при проведенні планової перевірки встановлено порушення п.п.14,16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами (затверджені наказом Міністерства економіки України №104 від 19.04.2007), ст.15, п.7 ст.23 Закону України «Про захист прав споживачів». Перевірку проведено в установлений термін, під час перевірки стало відомим, що уповноваженою особою позивача є адвокат Риженко Д.О., якого і зазначено в акті перевірки в якості уповноваженої особи. Стосовно форми бланку акту перевірки відповідає формі, затвердженій наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України 11 січня 2018 року N 18/14, який є чинним. Позивачем не спростовано виявлених порушень, як наслідок позовні вимоги, на думку відповідача, задоволенню не підлягають.

Розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

11 січня 2019 року відповідач направив на адресу позивача повідомлення №06-5/84 про проведення планової перевірки в період з 25 лютого 2019 року по 01 березня 2019 року.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 4,5,7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відповідачем видано наказ «Про проведення планової перевірки» №516 від 20 лютого 2019 року, яким заступнику начальника-начальнику відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг ГУ Держспоживслужби у Херсонській області та головним спеціалістам відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг ГУ Держспоживслужби у Херсонській області наказано провести планову перевірку ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів. Термін проведення перевірки з 25 лютого 2019 року по 01 березня 2019 року.

На підстав наказу №516 від 20 лютого 2019 року на посадових осіб відповідача виписано направлення на проведення планової перевірки щодо дотримання вимог законодавства в сфері захисту споживачів №414 від 20 лютого 2019 року.

В період з 16 год. 10 хв. 27 лютого 2019 року по16 год. 30 хв. 01 березня 2019 року на об`єкті позивача за адресою АДРЕСА_1 посадовими особами ГУ Держспоживслужби у Херсонській області проведено планову перевірку, за результатами якої складено акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів №06-3-9/57 від 01 березня 2019 року.

Під час перевірки встановлено:

під час продажу непродовольчих товарів (тюль) суб`єкт господарювання зобов`язаний надати споживачам необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію, під час перевірки встановлено, що на вказаний товар відсутня супровідна документація, яка повинна додаватись до продукції, також вищезазначена інформація відсутня на етикетці та маркуванні.

Вибірковою перевіркою посадовими особами обрано товар (тюль) на наявність відповідного маркування відповідно до чинного законодавства, а саме:

тюль код 2227/5310, h 3 м, вартість за м - 450 грн., залишок 8,5 м, виробник Туреччина;

тюль код 12321, h 2,95м, вартість за 1 м - 550 грн., залишок 13,8 м, виробник Туреччина;

тюль код 58002/2, h 2,9м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 3,7 м, виробник Туреччина;

тюль код 2407/12, h 3 м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 5,5 м, виробник Туреччина;

тюль код 8152/3, h 2,9м, вартість за 1 м- 300 грн., залишок 6 м, виробник Туреччина;

тюль код 54074/809, h 2,9м, вартість за 1 м- 450 грн., залишок 4 м, виробник Туреччина;

тюль код 2082/019, h 2,9м, вартість за 1 м- 350 грн., залишок 6 м, виробник Туреччина;

тюль код 8604/07, h 2,9м, вартість за 1 м- 200 грн., залишок 8,4 м, виробник Туреччина;

тюль код 431/235, h 2,9м, вартість за 1 м- 250 грн., залишок 3 м, виробник Туреччина;

тюль код 4086/13, h 2,9м, вартість за 1 м- 480 грн., залишок 4,2 м, виробник Туреччина.

На всіх вищезазначених товарах, які реалізуються в магазині відсутнє маркування (у доступній наочній формі), що є порушенням пп.14,16 «Правил, роздрібної торгівлі непродовольчими товарами», затверджених Наказом Міністерства економічного розвитку України від 19.04.2007 року № 104, ст. 15, п.7 ст.23 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023- XII».

Акт перевірки підписано посадовими особами відповідача 01 березня 2019 року та направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем стосовно ФОП ОСОБА_1 видано припис №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року про усунення порушень прав споживачів.

Згідно з п.1 припису №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року позивачу приписано усунути порушення вимог законодавства шляхом нанесення відповідного маркування, а саме: назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за яким вони реалізуються; дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання; відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства.

Про виконання припису необхідно було інформувати відповідача в строк до 04 квітня 2019 року.

Припис направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

Позивач вказує, що при оформленні результатів перевірки посадовими особами відповідача використано акт перевірки, який за формою та змістом не відповідає формі, встановленій Методикою №342.

Щодо припису №06-3-9/01 від 04 березня 2019 року, то, на думку позивача, останній є незаконним, оскільки в ньому сформульовано порушення у вигляді «відсутнє маркування». Вимога про нанесення маркування є невизначеною та не стосується групи товарів, яку реалізує позивач.

При вирішенні справи по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.1-1 Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.

Законодавство про захист прав споживачів складається з цього Закону, Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів (ч.1 ст.2 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою.

Інформація про продукцію повинна містити:

1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються;

3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання;

4) відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;

5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів;

6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції;

6-1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров`ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї до відповідності.

7) дату виготовлення;

8) відомості про умови зберігання;

9) гарантійні зобов`язання виробника (виконавця);

10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції;

11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій;

12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування (абз.1-15 ч.1 ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Нормативно-правовими актами, в тому числі технічними регламентами, можуть бути встановлені додаткові вимоги до змісту інформації про продукцію (абз.19 ч.1 ст.15 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Наказом Міністерства економіки України № 104 від19.04.2007 затверджено Правила роздрібної торгівлі непродовольчими товарами.

У торговельному (демонстраційному) залі мають бути виставлені наявні в суб`єкта господарювання товари або їх зразки в повному асортименті.

Забороняється продаж товарів, що не мають відповідного маркування, належного товарного вигляду, на яких строк придатності не зазначено або зазначено з порушенням вимог нормативних документів, строк придатності яких минув, а також тих, що надійшли без документів, передбачених законодавством, зокрема, які засвідчують їх якість та безпеку (п.14 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами).

Під час продажу непродовольчих товарів вітчизняного та іноземного виробництва працівники суб`єкта господарювання зобов`язані надати споживачам необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію в супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів товарів, щодо:

назви товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються;

основних властивостей товару, номінальної кількості (маси, об`єму тощо), умов використання;

вмісту шкідливих для здоров`я речовин, що встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремих товарів, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;

наявності у складі продукції генетично модифікованих організмів;

ціни (тарифу), умов та правил придбання товару;

дати виготовлення;

умов зберігання;

гарантійних зобов`язань виробника (виконавця);

правил та умов ефективного і безпечного використання товару;

строку придатності (строку служби) товару, необхідних дій споживача після його закінчення, а також можливих наслідків в разі невиконання цих дій;

найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування (п.16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами).

Позивач не заперечує проти того, що на десяти найменуваннях товарів була відсутня перелічена вище інформація, надання якої є обов`язком суб`єкта господарювання.

Позиція позивача про невизначеність формулювання «відсутнє маркування» судом до уваги не приймається, оскільки в п.16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами в повній мірі розкрито зміст інформації, яка повинна надаватись у маркуванні.

Стосовно форми акта перевірки суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року затверджено форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів.

Наказ N 18/14 від 11 січня 2018 року зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 лютого 2018 р. за N 142/31594, на момент проведення перевірки та на момент розгляду справи судом даний наказ є чинним, а отже чинною є форма акту, затверджена цим наказом.

Суд оглянув акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів №06-3-9/57 від 01 березня 2019 року та встановив, що він складений за формою затвердженою наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року.

В той же час постановою Кабінету Міністрів України N 342 від 10 травня 2018 року затверджено Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю).

Ця Методика встановлює єдиний підхід до розроблення органами державного нагляду (контролю) уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю) (далі - уніфікована форма акта перевірки)

Втім, форма акта перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів вже затверджена відповідним наказом, тобто, форма такого акту вже розроблена Міністерством економічного розвитку і торгівлі України та Міністерством аграрної політики та продовольства України.

Таким чином позиція позивача про незаконність використання при проведенні планової перевірки форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства аграрної політики та продовольства України N 18/14 від 11 січня 2018 року, є наслідком помилкового тлумачення позивачем норм законодавства.

Стосовно визнання незаконними дій посадових осіб відповідача щодо складання акту перевірки №06-3-9/57 суд враховує таке.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом (абз.1-9 ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис (абз.12 ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

З наведеного убачається, що приписами чинного законодавства відповідача зобов`язано складати акт за результатами проведеного планового заходу. Таким чином, дії відповідача по складанню акта №06-3-9-57 вчинені в межах та у спосіб, встановлений чинним законодавством, а отже є правомірними.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

З урахуванням викладеного дії посадових осіб щодо складання акту проведення планового заходу не впливають на права та інтереси особи, оскільки не встановлюють для такої особи правил та умов поведінки, а також не застосовують жодних санкцій.

В разі не згоди суб`єкта господарювання з актом, такий акт підписується із зауваженнями.

Суб`єкт господарювання має право подати зауваження щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Зазначене узгоджується з приписами ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Натомість результатом оформлення акту проведення планового заходу є припис, як обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.

Позивач не спростував виявлених відповідачем під час планового заходу порушень законодавства, зосередившись на визнанні планового заходу протиправним та незаконним з формальних підстав.

Суд встановив помилковість доводів позивача.

Окремо суд звертає увагу, що позивач самостійно зазначила про свою присутність під час відвідування свого магазину посадовими особами відповідача (двічі відвідували), а також про те, що в її присутності ці посадові особи здійснювали відео зйомку.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) "Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження".

Вирішуючи питання про застосування ст.13 Конвенції, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Аманн проти Швейцарії» (Заява N 27798/95 п.88) зазначено, що стаття 13 Конвенції вимагає, щоб кожен, хто вважає себе потерпілим внаслідок заходу, який, на його думку, суперечив Конвенції, мав право на засіб правового захисту у відповідному національному органі для вирішення свого спору, а в разі позитивного вирішення - для одержання відшкодування шкоди. Однак це положення не вимагає безумовного досягнення вирішення спору на користь заявника.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивач належними доказами не підтвердив правомірність своїх вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держспоживслужби у Херсонській області про визнання незаконними дій щодо складання акту перевірки та визнання незаконним і скасування припису від 04.03.2019 року № 06-3-9/01 - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.

кат. 108010200