Справа № 400/901/19
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 400/901/19
Головуючий в 1 інстанції: Брагар В. С.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів - Турецької І.А.,

- Кравченко К.В.,

при секретарі судового засідання Биховець А.В.,

за участю представника апелянта Кірющенко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу першого заступника прокурора Миколаївської області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року по справі за адміністративним позовом першого заступника керівника Баштанської місцевої прокуратури до Березнегуватської районної ради Миколаївської області, за участю третіх осіб: відділу освіти Березнегуватської районної державної адміністрації Миколаївської області, Березнегуватського районного центру фінансово-господарського обслуговування закладів та установ освіти про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

28 березня 2019 року перший заступник керівника Баштанської місцевої прокуратури звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просив:

- визнати протиправною бездіяльність Березнегуватської районної ради Миколаївської області щодо невжиття заходів з оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області;

- зобов`язати Березнегуватську районну раду Миколаївської області вжити заходів щодо оформлення права постійного користування земельною ділянкою від будівлями і спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

В обґрунтування позовних вимог перший заступник керівника Баштанської місцевої прокуратури зазначає, що Березнегуватська ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області використовує земельну ділянку площею 3,7 га, на яку правовстановлюючі документи не оформлено.

Відсутність правовстановлюючих документів на земельні ділянки, на яких знаходяться Березнегуватська ЗОШ, може призвести до надання їх іншим особам, зокрема, для цілей, не пов`язаних із навчально-виховним процесом.

Березнегуватська районна рада, яка здійснює управління вказаним закладом освіти в межах повноважень, забезпечує утримання та розвиток матеріально - технічної бази школи, з часу прийняття її у комунальну власність не вжила заходів, спрямованих на належне оформлення права постійного користування земельними ділянками, на якій знаходяться будівлі та споруди школи, чим допустила протиправну бездіяльність.

Відповідач заперечував проти позову, зазначаючи, що у зв`язку із обмеженим фінансовим ресурсом районного бюджету Березнегуватського району, робота щодо виготовлення правовстановлюючих документів на об`єкти спільної власності територіальних громад сіл та селищ, в тому числі і на загальноосвітні школи, проводиться поетапно щороку та у 2019 році виділено кошти на оплату послуг з виготовлення проектів землеустрою, зокрема на земельну ділянку, Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

Березнегуватський районний центр фінансово - господарського обслуговування закладів та установ освіти, в оперативному управління якого знаходиться заклад освіти, надав пояснення, в яких зазначив, що не міг раніше взяти зобов`язання з виготовлення проекту землеустрою у зв`язку із відсутністю бюджетних призначень. У квітні 2019 року рішенням відповідача виділено кошти та Центром укладено договір з ФОП ОСОБА_1 на проведення робіт по виготовленню проекту землеустрою на земельну ділянку Березнегуватської ЗОШ І-ІІ ступенів № 1.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року в задоволенні позовних вимог першого заступника керівника Баштанської місцевої прокуратури відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням перший заступник прокурора Миколаївської області подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги. Зокрема апелянт зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на той факт, що Березнегуватська загальноосвітня школа № 1 на протязі багатьох років використовує земельну ділянку площею 3,7 га, де розміщуються спортивний майданчик, зона відпочинку, господарські будівлі тощо без правовстановлюючих документів. Незважаючи на обізнаність відповідача про відсутність відповідних документів, ним упродовж тривалого часу заходи на усунення порушень вимог законодавства не вживались, кошти у районному бюджеті на зазначені цілі не передбачались. Апелянт зазначив, що відповідачем кошти на потреби з виготовлення правовстановлюючих документів на спірну ділянку виділені лише після пред`явлення до нього цього позову та до часу звернення з апеляційною скаргою такі документи не оформлені. Крім того, апелянт не отримав дозволу Березнегуватської селищної ради на розроблення технічної документації із землеустрою під будівлями та спорудами Березнегуватської загальноосвітньої шкоди № 1, а отже правовстановлюючі документи на земельну ділянку оформлюються щ порушенням вимог чинного законодавства.

Апелянт наголошує на тому, що надані відповідачем документи не спростовують факту його бездіяльності, а лише свідчать про наміри останнього усунути порушення вимог законодавства, оскільки зазначені дії є одним із етапів оформлення правовстановлюючих документів, які відповідно до ст.18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", завершуються державною реєстрацією відповідного права.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін в зв`язку із необґрунтованістю доводів апелянта.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що рішенням Миколаївської обласної ради від 18.12.1959 року № 1087 створена Березнегуватська ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області, яка є спільною власністю територіальних громад сіл та селища Березнегуватського районну, та розташована у смт. Березнегувате, Березнегуватського районну Миколаївської області, вул. Миру, 24 на земельній ділянці площею 3,7 га.

30.05.2001 року Березнегуватську ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області зареєстровано в ЄДРПОУ, як юридичну особу, яка перебуває у комунальній власності Березнегуватської районної ради Миколаївської області. Засновником загальноосвітніх закладів району є - Березнегуватська районна рада Миколаївської області.

Баштанською місцевою прокуратурою під час вивчення інформації відділу освіти Березнегуватської районної державної адміністрації Миколаївської області, Березнегуватського районного центру фінансово - господарського обслуговування закладів та установ освіти, відділу у Березнегуватському районі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області щодо наявності правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області, встановлено, що навчальний заклад використовує земельну ділянку площею 3,7 га, на яку не оформлено правовстановлюючі документи.

Листом від 25.01.2019 року Березнегуватська районна рада повідомила позивача, що при фінансовій можливості у 2019 року буде проведена робота по виготовленню проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для обслуговування будівель загальноосвітніх шкіл, зокрема, Березнегуватську ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

Вважаючи, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у невжитті заходів з приводу оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями і спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області, позивач звернувся до суду з цим позовом. Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Березнегуватською районною радою вжиті заходи необхідні для оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ І-ІІ ступенів № 1, що свідчить про відсутність ознак бездіяльності в діях відповідача.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

За приписами ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Тобто, Конституція України визначає дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: доведення, що обставини звернення є виключним випадком і здійснення представництва в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) на прокуратуру покладаються такі функції: підтримання державного обвинувачення в суді; представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом; нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Статтею 23 Закону № 1697-VII врегульоване питання представництва інтересів громадянина або держави в суді, відповідно до ч. 1 якої представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно приписів ч. 3 ст. 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Згідно з ч. 6 статті 23 Закону № 1697-VII під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, зокрема, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Частиною 1 статті 24 Закону № 1697-VII визначено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Відповідно до ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 5 КАС України, до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

За приписами частин 3-5 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

З аналізу ч.3, ч.4 ст.53 КАС України у взаємозв`язку з ч.3 ст.23 Закону № 1697-VII вбачається, що участь прокурора в судовому процесі в адміністративних судах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Тобто, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або у разі відсутності такого органу.

При цьому, як зазначено вище, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналізуючи викладене, судова колегія приходить до висновку, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

В даному випадку прокурор, обґрунтовуючи підстави звернення до суду з цим позовом вказує, що прокуратурою вивчено інформацію та документи щодо наявності правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ І-ІІ ступенів № 1, за результатами якої з`ясована, що навчальний заклад використовує земельну ділянку площею 3,7 га без правовстановлюючих документів.

В порушення вимог земельного законодавства та Закону України «Про освіту» правовстановлюючі документи на земельну ділянку не оформлено, державну реєстрацію права постійного користування не проведено, а відсутність правовстановлюючих документів на земельну ділянку під загальноосвітнім навчальним закладом створює передумови для зловживань щодо розпорядження цією земельною ділянкою, ризики для нормального функціонування закладу та порушення інтересів держави в частині гарантування та можливості забезпечення прав дітей на освіту.

Разом з тим, судова колегія вважає, що прокурором не обґрунтовано, в чому саме полягає порушення інтересів держави в цьому конкретному випадку, оскільки фактично позов подано не в інтересах держави, а в інтересах Березнегуватської ЗОШ, за результатами якої відповідач повинен вчинити певні дії (виділення коштів, замовлення та затвердження проекту землеустрою тощо).

За приписами частини 2 статті 123 Земельного кодексу України, особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

Березнегуватська ЗОШ № 1 є самостійною юридичною особою, має адміністративну процесуальну правосуб`єктність, є користувачем земельної ділянки та заінтересованою особою в її отриманні у постійне користування, та може самостійно здійснювати захист своїх прав у разі, якщо вважає, що бездіяльністю відповідача порушуються її права.

З матеріалів справи вбачається, що Березнегуватська ЗОШ № 1 із заявою про оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташована школа, станом на січень 2019 року не зверталась (т.1 а.с.12)

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005 року, заява 61517/00, п. 27).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Таким чином, суд приходить до висновку, що прокурором не доведено необхідності захисту інтересів держави та комунального закладу саме прокурором, а також не обґрунтовано підстави звернення до суду.

Крім того, як вірно встановлено судом першої інстанції, у 2019 році робота у напрямку оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області відповідачем проводиться, а саме рішенням сесії від 24.04.2019 року № 2 «»Про внесення змін до районного бюджету Березнегуватського району на 2019 рік» відділу освіти збільшено видатки на суму 54000 грн., саме на оплату послуг з виготовлення проектів землеустрою на земельні ділянки 7 шкіл, у тому числі і Березнегуватську ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

15.05.2019 Березнегуватською селищною радою прийнято рішенння № 33, про надання дозволу територіальним громадам сіл та селищ Березнегуватського району в особі Березнегуватської районної ради на праві оперативного управління Березнегуватського районного центру фінансово - господарського обслуговування закладів та установ освіти Березнегуатської районної ради на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в комунальну власність для обслуговування будинків та прилеглої території Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 із земель житлової та громадської забудови не наданих у власність або користування, розташованої по вулиці Миру, 24 в смт. Березнегувате Березнегуватського району Миколаївської області. Зазначене спростовує твердження апелянта, що відповідачем не отримано відповідного дозволу Березнегуватської селищної ради (а.с.142).

З матеріалів справи також вбачається, що на час розгляду справи в суді першої інстанції, відповідачем вже виготовлено проект землеустрою на земельну ділянку під Березнегуватською ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

12 червня 2019 року заступник голови Березнегуватської районної ради звернувся до Березнегуватського селищного голови з заявою №265/01-02/06 в якій просить затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу земельної ділянки в постійне користування Березнегуватській районній раді.

Після виготовлення проекту землеустрою, 12 червня 2019 року Березнегуватська районна рада направила до Березнегуватської селищної ради лист щодо необхідності затвердження проекту землеустрою. Разом з тим, за відсутності висновку експерта про погодження проекту землеустрою Березнегуватська селищна рада повідомила, що дане питання буде винесено на розгляд сесії селищної ради при наявності повного пакету документів.

До теперішнього часу правовстановлюючі документи на земельну ділянку не оформлено з незалежних від відповідача обставин. Так, проект землеустрою, замовником якого є Березнегуватський районний центр фінансово - господарського обслуговування закладів та установ освіти, знаходився на експертизі. За час експертизи надійшло три негативні експертні висновки, які направлялись проектанту на доопрацювання.

Позитивний висновок експерта отримано 17 вересня 2019 року за № 11878/88-19 про погодження проекту землеустрою.

Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності в діях відповідача протиправної бездіяльності щодо не вжиття заходів, необхідних для оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, під будівлями та спорудами Березнегуватської ЗОШ I - II ступенів № 1 Березнегуватської районної ради Миколаївської області.

Враховуючи відсутність підстав у прокуратури для звернення з даним позовом, беручі до уваги те, що відповідачем вчиняються дії по оформленню правовстановлюючих документів на земельну ділянку, судова колегія вважає вірними висновки суду про відмову у задоволенні позовних вимог.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції без змін.

Підстав для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляції вважає такими, що висновків суду не спростовують.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 16 квітня 2019 року, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст.328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст.308,310,315,316,321,322,325, 328 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Миколаївської області - залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений та підписаний колегією суддів 21 жовтня 2019 року.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: І.О.Турецька

Суддя: К.В.Кравченко