Справа № 320/1069/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1069/19 Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Парінова А.Б., Собківа Я.М.

за участю секретаря Такаджі Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року

у справі № 320/1069/19 (розглянуту за правилами загального позовного провадження)

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області,

треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області,

Міністерство охорони здоров`я України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2019 року до Київського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (надалі - позивач) з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області (надалі - відповідач 1), Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (надалі - відповідач 2), Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області (надалі - відповідач 3), треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області (надалі - третя особа 1), Міністерство охорони здоров`я України (надалі - третя особа 2), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просила суд:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 протиправною та зобов`язати Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, згідно звернення ОСОБА_1 провести перевірку дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства;

визнати протиправною бездіяльність Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 протиправною та зобов`язати Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області, згідно звернення ОСОБА_1 провести перевірку дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства;

визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 протиправною та зобов`язати Виконавчого комітету Ірпінської міської ради Київської області, згідно звернення ОСОБА_1 провести перевірку дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач звернувся до кожного із відповідачів з вимогою вжити заходів реагування, спрямованих на усунення порушень його права на належні та безпечні умови проживання, порушені внаслідок неналежного встановлення в кафе "La Crevet" вентиляційної труби відведення продуктів горіння та диму з приміщень закладу харчування. За твердженням позивача, її звернення залишились без належного реагування, перевірка усіх доводів жодним із суб`єктів владних повноважень не проведена, заходів щодо захисту прав та законних інтересів позивача не вжито, а власник кафе "La Crevet" безперешкодно продовжує свою протиправну діяльність. Вважає, що така бездіяльність відповідачів порушує його права, установлені, зокрема, Конституцією України, Законами України "Про звернення громадян" та "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" і тому просить суд визнати її протиправною та зобов`язати кожного із відповідачів провести перевірку дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року, у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права. Скаржник вказує на те, що судом не вжито заходів щодо заміни відповідача або залучення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області в якості співвідповідача. Крім того, позивач зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що до компетенції міського голови Ірпінської міської ради Київської області належало визначити орган, який саме згідно вимог чинного законодавства повинен розглянути та вирішити питання, які викладені у зверненні позивача.

Відповідачами та третіми особами відзив на апеляційну скаргу не подано.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на порушення судом при прийнятті рішення норм процесуального та матеріального права.

Представники відповідачів та третьої особи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були належним чином повідомлені, про причини неявки суду не повідомили.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтями 315, 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам надав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Як вбачається з матеріалі справи, що 27 червня 2018 року позивач звернулася до власника кафе "La Crevet" з вимогою вжити заходів із переобладнання вентиляційної (димової) труби, встановленою в кафе, з метою унеможливлення потрапляння диму та продуктів горіння до житла позивача (стор. 14).

Не отримавши відповідь від власника кафе, 27.07.2018 позивач направлено заяви до Головного управління Держпродспоживслужби у Київській області, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Ірпінської міської ради Київської області про проведення перевірок на предмет дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства та вжиття заходів реагування.

У продовж, вересня - листопада 2018 року позивачем отримано наступні відповіді:

Листом від 30.08.2018 року за № 10/10-41/3008/08/01, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області повідомив позивача, що звернення останньої передано на розгляд до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області;

Листом від 31.08.2018 року за № 01-23/2714, заступник Ірпінського міського голови повідомив позивачку та Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області про те, що відповідно до статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту та зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад. Кафе "La Crevet" є об`єктом приватної власності, а тому Виконавчий комітет не має повноважень його перевіряти. У зв`язку з цим, Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області просив Головне управління повторно звернутися до Міністерства охорони здоров`я України для отримання погодження на проведення позапланової перевірки. Копія листа заступника Ірпінського міського голови направлена позивачеві

Листом від 06.09.2018 року за № 10-08.2-01/7987 Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області повідомило позивача про продовження терміну розгляду його звернення на 15 (п`ятнадцять) днів.

Листом від 17.09.2018 року за № 1709/7 Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради повідомила позивача, що питання, порушенні у зверненні, не належать до компетенції інспекції. Тому, звернення перенаправлене до Ірпінського міжрайонного управління Головного управління Держсанепідемслужби у Київській області.

Листом від 10.08.2018 року за № 10-04.1-12/7120 Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області повідомило позивача, що її звернення надання до Міністерства охорони здоров`я України для отримання погодження на проведення позапланової перевірки кафе "La Crevet".

Листом від 21.09.2018 року № 10-08.2-01/8553 Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області повідомило позивача про те, що позапланова перевірка кафе "La Crevet" буде проведена у разі надходження від Міністерства охорони здоров`я України погодження на проведення цієї перевірки.

Листом від 19.10.2018 року за № 10-25.27-18/525 Ірпінське міське відділення Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області повідомило позивача про направленого лист до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради, з проханням повідомити про створення Ірпінською міською радою Київської області комісії та про результати розгляду звернення позивача.

Листом від 21.11.2018 року №920 ГУДСНС України у Київській області повідомлено позивача, що на адресу Ірпінського МВ, обґрунтованого звернення від фізичної особи про порушення (невиконання) суб`єктом господарювання вимог пожежної безпеки якими порушують її законні права не надходило.

Позивач вважає, що бездіяльність відповідачів порушує її права, установлені, зокрема, Конституцією України, Законами України "Про звернення громадян" та "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" і тому просить суд визнати її протиправною та зобов`язати кожного із відповідачів провести перевірку дотримання власником кафе "La Crevet" вимог чинного законодавства, а тому звернулася до суду з адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами своєчасно розглянуло звернення позивача, здійснено всіх належних від них заходів для організації перевірки викладених в зверненні та належним чином повідомлено позивача про наслідки розгляду заяв.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що 27.07.2019 року позивач звернулася до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області із вимогою про вжиття заходів, спрямованих на усунення порушень її права на належні та безпечні умови проживання, посилаючись на пункт 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (стор. 16).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до положень статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (абзац третій частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначені органи архітектурно-будівельного контролю та орган архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Так, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначений центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно положень пункту сьомого частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів; виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів; центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів.

Пунктом восьмим частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" зазначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Таким чином, критерії, за якими розділяються повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю за об`єктом контролю, встановлені положеннями пункту сьомого частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

У разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду (частина друга статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Згідно із абзацом другим пункту 91 розділу V Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Отже, законом установлений період у який центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду може здійснювати заходи контролю щодо об`єктів, підконтрольних виконавчим органам з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад, тобто, у період до утворення такого органу.

Судом першої інстанції встановлено, що на території міста Ірпінь утворено Інспекцію державного архітектурно - будівельного контролю Ірпінської міської ради, яка здійснює свою діяльність на підставі Положення про Інспекцію державного архітектурно - будівельного контролю Ірпінської міської ради, затвердженого рішенням Ірпінської міської ради №120-4-VII від 23.11.2015. (http://imr.gov.ua/rishennya-miskoji-radi/2153-pro-zatverdzhennya-polozhennya-pro-inspektsiyu-derzhavnogo-arkhitekturno-budivelnogo-kontrolyu-irpinskoji-miskoji-radi-120-4-vii).

Отже, на дату виникнення спірних правовідносин, функції державного будівельно-архітектурного контролю та території м. Ірпінь Київської області щодо об`єктів які відповідають критеріям, встановленим пунктом сьомим частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", уповноважена виконувати Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю Ірпінської міської ради.

Як вбачається із звернення позивача до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, заявник вважає порушеним її право на належні та безпечні умови проживання через переобладнання вентиляційної (димової) труби у кафе "La Crevet", яке, на її думку, здійснено з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В матеріалах справи відсутні докази того, що вентиляційна (димова) труба у кафе "La Crevet" або об`єкт, на якому здійснено її переобладнання, відповідно до положень пункту сьомого частини першої статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідає критеріям об`єкта, державний архітектурно - будівельний контроль на якому здійснюється відповідним центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Судом першої інстанції встановлено, що листом від 30.08.2018 року №10/10-41/3008/08/01, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області передав звернення позивача від 27.07.2018 року на розгляд до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, повідомивши про це позивача.

Колегія суддів погоджується з висновками суд першої інстанції, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області правомірно направив звернення позивача на розгляд до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Ірпінської міської ради.

Так, судом першої інстанції встановлено, що заява позивача від 27.07.2018 року прийнята Головним управлінням Держпродспоживслужби у Київській області та за результатами її розгляду встановлена необхідність перевірки можливих порушень власниками кафе "La Crevet" вимог нормативно-правових актів, а саме, пунктів 8.5, 8.6, 8.9 розділу "Охорона атмосферного повітря населених пунктів" Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19.06.1996 № 173 "Про затвердження Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів", гранично-допустимої концентрації хімічних і біологічних чинників в атмосферному повітрі населених місць, затверджених т.в.о. Головного державного санітарного лікаря України від 03.03.2015, статті 19 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", пунктів 5.23, 5.33 ДБН В.2.2-15:2005 "Житлові будинки. Основні положення".

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Однією із підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) стаття 6 Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом (абзац шостий частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Таким чином, умовою прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання на підставі звернення фізичної особи про порушення її прав та законних інтересів, є погодження такого позапланового заходу органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю). При цьому суд звертає увагу сторін на ту обставину, що невиконання цієї умови суб`єктом владних повноважень є підставою для визнання його дій протиправними та, відповідно, наділяє суб`єкта господарювання правом на недопущення контролюючого органу до перевірки.

На виконання зазначених приписів законодавства, Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області листом від 07.08.2018 року за № 10-04.1-12/6964 звернулось до Міністерства охорони здоров`я України із запитом для отримання погодження на проведення позапланової перевірки кафе "La Crevet".

Міністерством охорони здоров`я України таке погодження не надано, що унеможливлює прийняття Головним управлінням Держпродспоживслужби у Київській області рішення про проведення позапланового заходу контролю (нагляду) кафе "La Crevet".

Так, судом першої інстанції встановлено, що у зв`язку зі закінченням строків, передбачених статтею 20 Закону України "Про звернення громадян", Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області листом від 21.09.2018 № 10-08.2-01/8553 повідомило позивача про те, що позапланова перевірка кафе "La Crevet" буде проведена у разі надходження від Міністерства охорони здоров`я України погодження на проведення цієї перевірки.

Водночас, Міністерство охорони здоров`я України, як головний орган у системі центральних органів виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров`я, а також забезпечує формування державної політики у сфері санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, відмовило у погодженні проведення позапланової перевірки кафе "La Crevet".

Колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції встановлено, що саме Міністерство охорони здоров`я України відмовило Головному управлінню Держпродспоживслужби у Київській області у погодженні проведення позапланової перевірки кафе "La Crevet", що призвело до порушення прав та інтересів позивача.

Судом першої інстанції зроблено висновок, що враховуючи предмет та підстави позову, суд позбавлений можливості, у даному випадку, вийти за межі позовних вимог з метою належного та ефективного захисту порушених прав позивача, колегія суддів погоджується з даними висновками суду першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області, як то передбачено Законом України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", своєчасно розглянуло звернення позивача, здійснило всіх належних від нього заходів для організації перевірки викладених в ньому фактів та повідомило позивача про наслідки розгляду заяви.

Судом першої інстанції встановлено, що 27.07.2018 року позивач звернувся до Ірпінського Міського голови із вимогою про вжиття заходів, спрямованих на усунення порушень його права на належні та безпечні умови проживання, посилаючись на положення статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (стор. 17).

Згідно положень частини першої статті 5 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення.

Частиною третьою статті 140 Конституції України установлено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до положень частини першої статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Таким чином, відповідна міська рада та виконавчий комітет такої міської ради є окремими юридичними особами, наділені окремими повноваженнями, визначеними главою 1 та главою 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", відповідно.

Судом першої інстанції встановлено, що Ірпінська міська рада з 16.04.1998 зареєстрована, як юридична особа та має код за . Виконавчий комітет Ірпінської міської ради з 16.04.1998 зареєстрований, як юридична особа та має код за .

Повноваження сільського, селищного, міського голови визначені статтею 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

В силу положень пункту 14 частини четвертої статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства.

Сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідного села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста, а також, очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету (частини перша та третя статті 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Колегія суддів звертає увагу, що міський голова, як головна посадова особа міста, в межах своїх повноважень, установлених законом, представляє у відносинах із громадянами як міську раду, так і виконавчий комітет такої ради, які є окремими юридичними особами та маючи свої обов`язки і компетенцію, відповідно, несуть самостійну юридичну відповідальність в разі їх порушення або недотримання.

Позивач в апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що до компетенції міського голови Ірпінської міської ради Київської області належало визначити орган, який саме згідно вимог чинного законодавства повинен розглянути та вирішити питання, які викладені у зверненні позивача.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 27.07.2018 р. звернувся персонально до Ірпінського Міського голови Карплюка В.А. із вимогою про вжиття заходів, спрямованих на усунення порушень його права на належні та безпечні умови проживання, посилаючись на положення статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (стор. 17).

Листом від 31.08.2018 року за № 01-23/2714, заступник Ірпінського міського голови повідомив Головне управління Держпродспоживслужби у Київській області про те, що відповідно до статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту та зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад. Кафе "La Crevet" є об`єктом приватної власності, а тому Виконавчий комітет не має повноважень його перевіряти. У зв`язку з цим, Виконавчий комітет Ірпінської міської ради Київської області просив Головне управління повторно звернутися до Міністерства охорони здоров`я України для отримання погодження на проведення позапланової перевірки. Копія листа заступника Ірпінського міського голови направлена позивачеві (стор. 64).

Водночас, листом від 24.09.2019 року за №305 відділ економіки Виконавчого комітету Ірпінської міської ради звернувся до КП "Контроль благоустрою міста" з поданням про проведення перевірки фактів диміння вентиляційної труби відведення продуктів горіння та диму з приміщення кухні закладу харчування ззовні та вжити заходи реагування.

Судом першої інстанції звернуто увагу позивача, з чим погоджується колегія суддів, що посилання позивача у тексті звернення на положення законодавчих актів, які установлюють повноваження виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в галузі житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, громадського харчування, транспорту і зв`язку, само по собі не може визначати адресата такого звернення.

Колегія суддів досліджено матеріали справи та встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази звернення позивача саме до Виконавчого комітету Ірпінської міської ради, бездіяльність якого позивач просить суд визнати протиправною.

Відтак, суд позбавлений можливості надати правову оцінку діям або бездіяльності особи щодо розгляду звернення, яке такій особі від заявника не надавалось.

Позивач в апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції не вжито заходів щодо заміни відповідача 2 (Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області) або залучення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області в якості співвідповідача.

За змістом частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Неналежність сторони повинна визначатися на час подання позову. Відповідач - це особа, яку позивач вважає порушником його права. Спосіб захисту порушеного права обирає позивач. Неможливість виконання судового рішення не свідчить про неналежність відповідача. Якщо під час розгляду справи відбулися зміни у спірних правовідносинах, внаслідок яких обраний спосіб захисту стає неефективним, позивач вправі змінити спосіб захисту, але не може змінити відповідача як неналежного.

У зв`язку із наведеним, колегія суддів зазначає, що заміна неналежного відповідача - Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на належного - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області у рамках розгляду даної справи не можлива, оскільки позивачем не заявлено клопотання про залучення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області - співвідповідачем, а тому Суд позбавлений процесуальної можливості застосувати правила, визначені статтею 48 КАС України.

Інші доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження.

Враховуючи встановлені обставини та норми чинного законодавства України колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: А.Б. Парінов

Я.М. Собків

Повний текст постанови складено 23 жовтня 2019 року