Справа № 9901/541/19
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2019 року

м. Київ

справа №9901/541/19

провадження №П/9901/541/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єзерова А.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправними та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту»,

УСТАНОВИВ:

15.10.2019 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту».

Розв`язуючи питання про відкриття провадження в справі, Суд керується такими міркуваннями.

Відповідно до частини четвертої статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

За приписами частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частина п`ята статті 160 КАС України передбачає, що у позовній заяві зазначаються, зокрема: <…>

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб-громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; <…>

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд встановив, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам статті 160 КАС України , а саме:

1) не містить ідентифікаційного коду Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також, за наявності, офіційної електронної адреси Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

2) не надано власне письмове підтвердження позивача про те, що він не подав іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, за правилами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На порушення вимог вказаної норми, ОСОБА_1 до позовної заяви не додав доказів сплати судового збору.

Водночас до позовної заяви ОСОБА_1 долучив клопотання про звільнення його від сплати судового збору, яке мотивоване низьким рівнем доходу скаржника та об`єктивною неможливістю сплатити судовий збір у встановлених законом порядку та розмірі.

Для підтвердження зазначених обставин скаржник надав суду такі документи:

1) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 26.11.2018 № 4058/2638/2033-20-40-56-13-30 про доходи ОСОБА_1 як громадянина з 01.01.2018 до 30.09.2018 (за I, II, III квартали 2018 року), якою підтверджується те, що позивач не був офіційно працевлаштований, не отримував заробітної плати, не мав депозитів, акцій, активів у фінансових установах та інших видів доходів в I, II, III кварталах 2018 року;

2) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 08.05.2019 № 2070/1022/2033-20-40-56-14-35 про доходи ОСОБА_1 як громадянина з 01.10.2018 до 31.12.2018 (за IV квартал 2018 року), яка свідчить про те, що ОСОБА_1 не був офіційно працевлаштований, не отримував заробітної плати, не мав депозитів, акцій, активів у фінансових установах та інших видів доходів в VI кварталі 2018 року;

3) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 11.02.2019 № 3590/ФОП/20-40-56-06 про доходи ОСОБА_1 як фізичної особи-підприємця з 01.01.2018 до 31.12.2018, яка підтверджує ту обставину, що в період з 01.01.2018 до 31.12.2018 позивач мав дохід від приватної юридичної практики у сумі 746 грн.

4) Довідку Головного управління ДФС у Харківській області від 27.09.2019 №3181/1590/2033-20-40-56-14- 35 про мої доходи як громадянина з 01.01.2019 до 30.06.2019 року (за I і II квартали 2019 року), яка свідчить про те, що ОСОБА_1 не був офіційно працевлаштований, не отримував заробітної плати, не мав депозитів, акцій, активів у фінансових установах та інших видів доходів в I та II кварталах 2019 року, за винятком винагороди за роботу в дільничній виборчій комісії № 631397 в розмірі 5 458,54 грн (2 772,74 грн + 2 685,80 грн).

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Одночасно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а саме його повноваженням як формою суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

До того ж стосовно сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря тих судових витрат, яких зазнає сторона.

Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору, якого зазнає сторона. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Суд, що розв`язує питання про відкриття провадження (взяття до розгляду заяви, скарги), встановивши за результатами розгляду відповідного клопотання наявність установленої законом підстави для зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, та дійшовши висновку про потребу реалізації такого свого повноваження, самостійно, зважаючи на наявні обставини, визначає спосіб зменшення цього тягаря. Визначення способу зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є прерогативою відповідного суду.

Буквальне тлумачення положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить про те, що під час надання оцінки майнового стану особи (позивача, скаржника) суд має брати до уваги докази, що підтверджують розмір доходів заявника впродовж останніх 12 місяців, які передують моменту звернення до суду з відповідним позовом (скаргою).

Суд встановив, що наданих позивачем доказів недостатньо для розв`язання питання про звільнення від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (у разі, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік) і таке питання не може бути розглянуте тільки на підставі довідок про доходи за 2018 рік та перше півріччя 2019 року, оскільки ОСОБА_1 не надав доказів, які підтверджували б розмір його доходів за часовий проміжок з липня 2019 року по вересень 2019 року.

Отже, зважаючи на те, що надані позивачем довідки про доходи у розмірі 6 204,54 грн охоплюють період з січня 2018 року по червень 2019 року, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору належить відмовити.

За таких обставин, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання позовної заяви.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто після уточнення змісту позовної заяви ОСОБА_1 потрібно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн або надати докази для підтвердження наявності правових підстав для звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору, що передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Отже, наведені вище обставини свідчать про недотримання ОСОБА_1 під час подання позовної заяви вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, наявність яких перешкоджає розв`язанню питання про відкриття провадження у справі.

За правилами ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене вище, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши позивачеві строк для усунення її недоліків у спосіб подання до суду протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху уточненої позовної заяви, узгодивши її з вимогами статті 160 КАС України з огляду на висновки суду, викладені у мотивувальній частині цієї ухвали, зазначивши такі відомості (надавши такі документи):

а) ідентифікаційний код Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України та, за наявності, офіційну електронну адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

б) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

в) оригінал документа про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн або зазначити підстави/обставини для звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправними та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 05 вересня 2019 року № 677дк-19 «Про відмову в допуску кандидата до кваліфікаційного іспиту» залишити без руху.

3. Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не оскаржується.

Суддя А.А. Єзеров