Справа № 640/14909/19
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

22 жовтня 2019 року м. Київ № 640/14909/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доДержавної служби України з безпеки на транспорті
третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,Товариство з обмеженою відповідальністю "Віва Тікетс"
провизнання протиправним і скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) (далі - позивачка або ОСОБА_1 ) подала на розгляд Окружному адміністративному суду м. Києва позов до Державної служби України з безпеки на транспорті (адреса місцезнаходження: 01135, м. Київ, просп. Перемоги, буд. 14, ідентифікаційний код - 39816845) (надалі - відповідач або ДСУ з безпеки на транспорті), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпеки на транспорті від 21.05.2018 № 461 в частині видачі свідоцтва про атестацію автостанції "Югь", яка знаходиться в м. Херсоні, пл. Привоказльна, 1, що належить ТОВ "Віва Тікетс";

- зобов`язати ДСУ з безпеки на транспорті на транспорті анулювати свідоцтво про атестацію від 21.05.2018 № 0461 автостанції "Югь", яка знаходиться в м. Херсоні, пл. Привоказльна, 1, що належить ТОВ "Віва Тікетс" та виключити автостанцію "Югь" з переліку атестованих автостанцій.

Мотивуючи позовні вимоги позивачка вказує, що наказ про атестацію АС "Югь" від 21.05.2018 № 461 прийнятий відповідачем із порушенням вимог статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення норм, що регламентують порядок проведення атестації, не обґрунтовано, не добросовісно та не розсудливо. В свою чергу, виданий відповідачем наказ від 21.05.2018 № 461 та видача власнику АС "Югь" відповідного свідоцтва про атестацію надає вказаній АС статус елементу транспортної мережі, внаслідок чого, порушуються права ОСОБА_1 , оскільки останній, як, між іншим, і іншим пасажирам, доводиться здійснювати посадку в автобуси, що відправляються з цієї АС, ризикуючи своєї безпекою. Окрім того, позивачка відмічає, що це дозволяє стягувати власнику цієї автостанції при придбанні квитків автостанцій адміністративний збір, у зв`язку із чим, позивачці доводиться нести необґрунтовані фінансові витрати.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.08.2019 відкрито провадження у адміністративній справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Віва Тікетс" (адреса: 54055, Миколаївська обл., м. Миколаїв, просп. Центральний, 135, кв. 56) до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

16.10.2019 до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Віва Тікетс" про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про розгляд справи з викликом сторін з огляду на складність справи та наявність значного суспільного інтересу.

Суд, розглянувши заяву представника третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, зазначає наступне.

Відповідно до частин першої-другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, частиною четвертою цієї статті визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно з частинами другою, третьою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Щодо критерію "малозначності", суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в ухвалі щодо неприйнятності у справі "Азюковська проти України" (Azyukovska v. Ukraine) від 09 жовтня 2018 року (заява № 26293/18), в якій заявником оскаржувалась відмова суду касаційної інстанції у відкритті касаційного провадження у зв`язку з віднесенням справи до категорії справ незначної складності. Так, Суд вказав, що застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним, справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у вказаному рішенні зазначив, що в контексті аналізу застосування критерію valoris щодо доступу до вищих судових інстанцій він також брав до уваги наявність або відсутність питання щодо справедливості провадження, яке здійснювалось судами нижчих інстанцій.

З наведеного вбачається, що для сторін застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для розгляду даної справи у порядку загального позовного провадження у підготовчому провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У відповідності ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Таким чином, беручи до уваги, що предметом даної справи є оскарження свідоцтва про атестацію автостанції, з метою належного захисту прав та інтересів учасників справи, враховуючи наявність суспільного інтересу, суд приходить до висновку про залишення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення та про розгляд даної справи у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Віва Тікетс" із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження - залишити без задоволення.

2. Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Віва Тікетс" про участь представників сторін у судовому засіданні - задовольнити.

3. Розглядати справу № 640/14909/19 у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

4. Призначити справу до розгляду у судове засідання на 05.12.2019 о 10:40 год.

5. Судове засідання відбудеться в приміщенні Окружного адміністративного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Болбочана Петра 8, корпус 1, блок А, 1-ий поверх, зал судового засідання № 9.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Пащенко