Справа № 460/1745/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 жовтня 2019 року м. Рівне №460/1745/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, на стороні відповідача прокуратура Рівненської області про стягнення недоотриманого середнього заробітку за час вимушеного прогулу, затримки виконання судового рішення, безпідставної невиплати заробітної плати,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Генеральної прокуратури України (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, на стороні відповідача прокуратура Рівненської області про стягнення з відповідача на користь позивача: недоотриманого середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 6 вересня по 14 грудня 2017 року в розмірі 72057,90грн; середнього заробітку за час затримки виконання судового рішення за період з 15 грудня 2017 року по 20 травня 2018 року в розмірі 183285,44грн; середнього заробітку за час безпідставної невиплати заробітної плати з 12 вересня по 7 листопада 2016 року в розмірі 29898,40грн.

16 жовтня 2019 року позивач подав до суду клопотання про залучення прокуратури Рівненської області до участі у справі в якості другого відповідача. Обґрунтовуючи клопотання, позивач вказує, що в разі задоволення позовних вимог в частині стягнення на його користь недоотриманого середнього заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за час безпідставної невиплати заробітної плати, виконувати рішення суду в названій частині буде прокуратура Рівненської області, а тому саме остання є належним відповідач у вказаній частині позовних вимог.

Суд звертає увагу на те, що Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), не визначений порядок розгляду клопотання про залучення другого відповідача.

Разом з тим, згідно з частиною третьою статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на вказане, суд вважає за можливе здійснити розгляд поданого позивачем клопотання без повідомлення сторін в порядку письмового провадження.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених учасниками справи в основу клопотань про залучення третіх осіб, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, суд зазначає наступне.

Згідно з визначенням наведеним у пункті 9 частини першої статті 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

За змістом позовної заяви, позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року в справі № 817/2166/16, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 24 квітня 2018 року, задоволений позов ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, прокуратури Рівненської області. Зокрема, визнано протиправним та скасовано наказ Генерального прокурора України від 7 листопада 2016 року № 26дк «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», поновлено ОСОБА_1 на посаді керівника Сарненської місцевої прокуратури Рівненської області, стягнуто на його користь з прокуратури Рівненської області середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 8 листопада 2016 року по 14 грудня 2017 року в розмірі 207793,88грн (без урахування податків та обов`язкових платежів). В подальшому, наказом Генерального прокурора України від 21 травня 2018 року № 64-к ОСОБА_1 поновлено на посаді. Також, на виконання рішення суду позивачу виплачений середній заробіток за час вимушеного прогулу. Однак, при проведенні розрахунку належного до стягнення середнього заробітку не було враховано, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 657, підвищено оклади працівникам прокуратури, внаслідок чого за період з 6 вересня 2017 року по 14 грудня 2017 року йому не доплачено кошти в сумі 72057,90грн. Крім того, позивач вказує, що за період з 12 вересня 2016 року по 7 листопада 2016 йому безпідставно не виплачено заробітну плату в розмірі 29898,40грн, а також середній заробіток за час затримки виконання рішення, за період з 15 грудня 2017 року по 20 травня 2018 року, в розмірі 183285,44грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 5 статті 22 Бюджетного кодексу України, відповідач у справі - Генеральна прокуратура України, здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених їй бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечує ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (в т.ч. прокуратури Рівненської області) та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі.

У свою чергу, за приписами статті 7 Закону України «Про прокуратуру», в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, регіональні прокуратури входили до системи прокуратури України. При цьому, вони були розпорядниками коштів нижчого рівня, які самостійно приймали рішення щодо фінансових зобов`язань у межах виділених їм бюджетних повноважень.

Згідно з матеріалами справи, до звільнення з адміністративної посади заробітна плата нараховувалась та виплачувалась позивачу прокуратурою Рівненської області.

Також, саме з прокуратури Рівненської області постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року в справі № 817/2166/16 стягнуто на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, який сплачено нею на підставі виконавчого листа, виданого судом.

З огляду на вказане, суд погоджується з доводами позивача про те, що в частині позовних вимог про стягнення на його користь недоотриманого середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 6 вересня по 14 грудня 2017 року в розмірі 72057,90грн та середнього заробітку за час безпідставної невиплати заробітної плати з 12 вересня по 7 листопада 2016 року в розмірі 29898,40грн належним відповідачем є саме прокуратура Рівненської області, у зв`язку з чим останню необхідно залучити до участі у справі в якості другого відповідача.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку про обґрунтованість клопотання позивача про залучення прокуратури Рівненської області до участі у справі в якості другого відповідача та необхідність його задоволення.

Окрім того, за змістом частини шостої статті 48 КАС України, після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи розпочинається спочатку, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне повторно встановити учасникам справи строки для подання заяв по суті.

Керуючись статтями 48, 243, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про залучення другого відповідача задовольнити.

Залучити прокуратуру Рівненської області (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 Липня, 52; ) до участі в адміністративній справі № 460/1745/19 в якості другого відповідача.

Встановити прокуратурі Рівненської області п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву.

У зазначений вище строк прокуратура Рівненської області має право подати до суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, та усі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків (за наявності), що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити прокуратурі Рівненської області, що відповідно до частини третьої статті 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити прокуратурі Рівненської області, що згідно з частиною четвертою статті 162 КАС України, до відзиву додаються: докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання прокуратурою Рівненської області відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина шоста статті 162 КАС України).

Роз`яснити прокуратурі Рівненської області, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня отримання відзиву прокуратури Рівненської області для подання до суду відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам у справі.

Встановити прокуратурі Рівненської області п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана (вручена) іншим учасникам у справі.

Запропонувати учасникам справи надати суду належні, допустимі, достовірні та достатні докази, якими обґрунтовуються їхні вимоги та заперечення, в порядку статті 79 КАС України.

Роз`яснити учасникам справи, що у випадку якщо вони без поважних причин не нададуть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вони посилаються, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (частина п`ята статті 77 КАС України).

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Комшелюк Т.О.