Справа № 480/3518/19
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
23 жовтня 2019 р. Справа № 480/3518/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кунець О.М.,
розглянувши в приміщенні суду в м. Суми в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 від 22.10.2019 про відвід судді Гелети С.М. по адміністративній справі №480/3518/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання службового розслідування неповним, визнання незаконним та скасування висновку, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій просить визнати службове розслідування за скаргою 11.06.2019 неповним, проведеним без з`ясування всіх обставин справи; визнати незаконним та скасувати висновок службового розслідування за скаргою 11.06.2019; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Сумській області повторно провести службове розслідування відповідно до вимог діючого законодавства України.
Ухвалою від 11.09.2019 відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою від 19.09.2019 судом відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про розгляд справи з викликом сторін та залучення свідка. Ухвалою від 25.09.2019 у Головного управління Національної поліції в Сумській області витребувано необхідні докази.
03.10.2019 ОСОБА_3 подала до суду заяву про відвід судді, яка ухвалою від 03.10.2019 визнана необґрунтованою та передана на автоматизований розподіл для визначення судді, який розглядатиме заяву про відвід.
Ухвалою від 04.10.2019 (суддя Павлічек В.О.) у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Гелети С.М. по справі № 480/3518/19 було відмовлено.
Ухвалою від 07.10.2019 судом відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін.
22.10.2019 ОСОБА_3 повторно подала до суду заяву про відвід судді, мотивовану тим, що суддя Гелета С.М. порушуючи норми матеріального та процесуального права, маючи упереджене ставлення і особистий інтерес стосовно вирішення справи, навмисно відмовила в задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін.
За приписами п.3-4 ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.
Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
У зв`язку з цим, заяву про відвід судді Гелети С.М. по справі №480/3518/19 для розгляду розподілено автоматизованою системою документообігу суду судді Кунець О.М.
Дослідивши доводи заяви позивача про відвід судді Гелети С.М. по справі №480/3518/19, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.
Як свідчить з обставин, викладених у заяві, позивач, ОСОБА_3 , фактично не згодна з правовою позицією головуючої у даній справі судді Гелети С.М., викладеною в ухвалах від 11.09.2019, 19.09.2019 та 07.10.2019 щодо відсутності необхідності розгляду справи №480/3518/19 з викликом сторін.
Статтями 36 та 37 Кодексу адміністративного судочинства України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.
Так, відповідно до п.4 ч.1 ст.36 КАС України суддя не може брати участь в розгляді справи підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
При цьому суд зазначає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.
Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Судом встановлено, що підставою для відводу судді Гелети С.М. фактично є незгода позивача з процесуальним рішенням судді у даній справі щодо заявленого у позовній заяві клопотання про розгляд справи з викликом сторін (ухвали суду від 11.09.2019, 19.09.2019, 07.10.2019).
Відповідно до ч.4 ст.36 Кодексу адміністративного судочинства України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Відтак суд зазначає, що незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними діями судді під час судового розгляду справи є підставою для оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям (рішенням) суду можуть надавати лише суди вищих інстанції. Будь-яких інших обгрунтувань для відводу судді Гелети С.М., перелік яких визначено ст.36 КАС України позивачем не наведено.
Таким чином, заявлені позивачем підстави для відводу судді Гелети С.М. у справі №480/3518/19 не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки не стосуються особистого відношення судді до обставин даної справи, а тільки відображають власну позицію позивача.
Отже, позивач не довела суду про наявність підстав для відводу судді Гелети С.М у справі №480/3518/19.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заява позивача від 22.10.2019 про відвід судді Гелети С.М. є необгрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 31, 36, 39, 40, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 22.10.2019 про відвід судді Гелети С.М. по адміністративній справі № 480/3518/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання службового розслідування неповним, визнання незаконним та скасування висновку, зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя О.М. Кунець