Справа № 640/19943/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 жовтня 2019 року м. Київ № 640/19943/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Головного управління ДПС у м. Києві
про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м. Києві,

- та зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виконати рішення Державної фіскальної служби України №29949/6/99-99-11-05-02-25 від 01.07.2019 і №14156/6/99-99-11-05-02-25 від 26.03.2019 в частині приведення у відповідність облікових даних інформаційної системи органу доходів і зборів та інтегровану картку платника податку ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , згідно вимог чинного законодавства, шляхом скасування запису в реєстрі страхувальників з моменту його внесення, тобто з 18.03.2004.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу адміністративного судочинства України.

Приписами п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За змістом норм ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема - спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

У контексті наведеного суд наголошує, що публічно-правових спорах, особа повинна звернутися до суду із належним способом захисту. При цьому, позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Проаналізувавши зміст прохальної частини позовної заяви суд дійшов висновку, що заявлена позивачем основна вимога у п. 2 прохальної частини позову, а саме: визнати протиправною бездіяльність відповідача (суб`єкта владних повноважень), сформульовано позивачем нечітко та неповністю. Оскільки позивачем не зазначено в чому саме полягає бездіяльність суб`єкта владних повноважень, яку позивач просить суд визнати протиправною.

Таким чином, суд вважає, що позивачу необхідно уточнити зміст заявлених позовних вимог у даній частині.

Крім того, у силу ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 921,00 гривні.

Пільги щодо сплати судового збору визначені в ст. 5 Закону №3674-VІ. Окремо ч. 2 ст. 3 цього ж Закону визначені випадки, коли судовий збір не справляється за подання конкретно визначених процесуальних документів.

Судом встановлено, що позивачем в адміністративному позові заявлено одну основну позовну вимогу немайнового характеру. За результатами аналізу тексту позовної заяви та огляду доданих до неї ксерокопій документів, судом встановлено, що ОСОБА_2 не відноситься до числа осіб, які звільняються від сплати судового збору. Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №2629-VIII сума судового збору, яку має сплатити позивач при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 768,40 грн.

Разом з тим, позивачем до матеріалів поданого позову не було додано жодного документу про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі з мотивів перебування позивача у важкому матеріальному становищі. У зв`язку з цим позивач просив суд звільнити його від сплати судового збору за подання цього позову.

З цього приводу обґрунтованості даного клопотання суд зазначає наступне.

Частиною 1, 2 ст. 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктами 1 і 3 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 23.01.2015 №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалах від 28.09.2015 у справі №21-5496а15 та від 18.02.2016 у справі 826/6756/15.

Таким чином, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, заява сторони розглядається виходячи з наведених в ній обставин, які підтверджені належними доказами.

З вищевикладеного вбачається, що єдиною підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору є врахування майнового стану сторони, обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається з заявою.

В даному випадку посилаючись на тяжкий майновий стан як підставу для відстрочення сплати судового збору, позивач надав суду копію довідки ПрАТ «Ринок Оболонь» від 08.10.2019 №ОБ000000014 про суми нарахованих ОСОБА_1 доходів за період квітень-вересень 2019 року. Оглянувши даний документ суд дійшов висновку, що такий не підтверджує наявність обставин, з якими п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI передбачає право суду звільнити особу від сплати судового збору.

У зв`язку з цим, відповідно до наявних у позові матеріалів суд наразі не вбачає наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. за поданим позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: двох примірників уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, з урахуванням зауважень суду; оригіналу документу про сплату позивачем судового збору у розмір 768,40 грн. за подання цього позову до Окружного адміністративного суду міста Києва або документальних доказів (в оригіналах або належним чином засвідчених копіях) на підтвердження обставин перебування позивача у тяжкому майновому становищі (наприклад, довідки з органу державної податкової служби про отримані доходи за попередній рік).

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу семиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок