Справа № 540/1959/19
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2019-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1959/19
13 год. 40 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

при секретарі: Калівошко В.В.,

за участю:

представника позивача - Вініченка О.В.,

представника відповідача - Пашанової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум-А" до Митниці Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектрум-А" (далі - позивач) звернулося до суду із адміністративним позовом до Митниці Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (далі-відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 29.05.2019 року № UA 508000/2019/000040/2 про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою від 27.09.2019 року у справі відкрите спрощене позовне провадження, учасникам наданий строк для подання заяв по суті справи, судове засідання призначене на 17.10.2019 року о 10:00 год.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, суду пояснив, що позивач на умовах, визначених контрактом від 07.05.2018 року № 07052018 поставлено товари побутового призначення - люстри та світильники електричні різних модифікацій та запасні частини для них. 22.05.2019 року під час декларування вказаного товару у порядку, встановленому МК України, позивач самостійно визначив митну вартість товару за основним методом - за ціною договору відповідно до ст. ст. 57, 58 МК України у сумі 24777,28 доларів США. На підтвердження митної вартості товару та для митного оформлення позивач надав повний пакет документів, що передбачені ст. 53 МК України та необхідний для митного оформлення вказаного в декларації товару. Втім, 29.05.2019 року відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості за резервним методом. Товариство наголошує на протиправності позиції відповідача стосовно того, що надані позивачем під час митного оформлення товарів документи не дають можливості визначити вартість імпортованих товарів за основним методом (ціною договору), відтак, протиправним є застосування до визначення митної вартості задекларованих товарів резервного методу. Позивач також зазначає, що до документів, наданих позивачем для митного оформлення, надана довідка про те, що страхування товарів не здійснювалося, у зв`язку з чим не відповідає дійсності твердження відповідача про приховування достовірної вартості страхування імпортованих товарів та неподання відповідних документів. У свою чергу реквізити рахунку-фактури, коносаменту, експортної декларації нерезидента жодним чином не містять даних щодо ціни (вартості) товарів, імпортованих ТОВ "Спектрум-А" та не можуть ставити під сумнів числові значення вартості імпортованих товарів. Жодним нормативно-правовим актом України не зазначено експортну декларацію експортера (нерезидента) як документ, який необхідно надавати декларантом митному органу для підтвердження митної вартості товарів при імпорті товарів на митну територію України. Відтак, обставини, на які вказує відповідач в оскаржуваному рішенні, не спростовують митної вартості, яка була зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування митної вартості. Посилаючись на наведене, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні зазначив про необґрунтованість позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на наступне. 28.05.2019 року ТОВ "Спектрум - А" подано до Митниці ДФС v Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі митну декларацію для здійснення митного оформлення товарів № UA508070/2019/000860. Товар ввезений на умовах поставки "FOB - Shekou" на виконання умов договору від 07.05.2018 року № 07052018, укладеного між позивачем та Zhongshan Huayuan Lighting CO., LTD. Декларант обрав основний метод визначення митної вартості товару - "за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)", для підтвердження якого подав документи відповідно до вимог ч. 2 ст. 53 МК України. Згідно з ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. За результатами оцінки ризику МД №UА508070/2019/000860 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формою контролю стосовно перевірки правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Так, під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідач перевірив подані документи на наявність у них розбіжностей та невідповідностей, за результатами чого встановлено наступне. На прохання покупця, продавець зобов`язаний надати інформацію, необхідну для отримання страхування. Однак, серед документів, наданих на підтвердження заявленого рівня митної вартості, відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Відповідач запропонував декларанту надати перелік додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до статті 53 Митного кодексу України. Перевіркою додатково поданих документів встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. Одночасно у копії митної декларації країни відправлення від 09.04.2019 року № 45341449 зазначено інші номери рахунку-фактури та коносаменту. Також, дата даної декларації від 09.04.2019 року свідчить про те, що остання була оформлена раніше, ніж видано товаро-супровідні документи від 13.04.2019 року (інвойс, пакувальний лист, коносамент). Відповідач зазначив, що митна вартість, визначена позивачем згідно з положеннями ст. 64 МК України, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних органами доходів і зборів митних вартостях. Відтак, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 29.05.2019 року № UA 508000/2019/000040/2, яке є правомірним. На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Заслухавши учасників справи, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши доводи сторін, суд встановив наступне.

07.05.2018 року між ТОВ "Спектрум - А" та компанією Zhongshan Huayuan Lighting (former Multilight Lighting Co, LTD), Китай, укладено контракт № 07052018 (далі - Контракт) на поставку товару "світильники, в асортименті, кількості та ціні відповідно до інвойсу" на умовах FOB порт відгрузки (Китай), відповідно до правил Інкотермс 2010.

На виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар, а саме:

- люстри електричні для освітлення житлових приміщень, які підвішуються або закріплюються на стелі, призначені для використання з лампами розжарювання, вироблені з металу зі скляними та тканьовими плафонами, на напругу 220В, у розібраному вигляді, всього на суму 18230,10 дол. США;

- люстри електричні для освітлення житлових приміщень, які підвішуються або закріплюються на стелі, призначені для використання з LED лампами, з металевим корпусом та пластиковим оздобленням, на напругу 220В, у розібраному вигляді, всього на суму 7267,46 дол. США;

- світильники електричні підлогові металеві з пластиковими плафонами та лампами розжарювання, арт. FL 0808, колір СR 100 шт., всього на суму 839,85 дол. США;

- запасні частини освітлювальних приладів побутових, зі скла: скляні плафони 100 шт., всього на суму 82,18 дол. США.

22.05.2019 року декларантом позивача за договором про надання послуг митного брокера ОСОБА_1 для митного оформлення товару до Одеської митниці ДФС України подано митні декларації № UA508000/2019/901449, № UA508070/2019/000889, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів на загальну суму 24777,28 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: рахунок-фактуру (інвойс) від 13.04.2019 року № HY-13042019; коносамент від 14.04.2019 року №SHWS219040505; автотранспортна накладна від 27.05.2019 року № 0820; декларація про походження товару від 13.04.2019 року № HY-13042019; платіжні доручення, що підтверджують вартість товару від 16.05.2019 року № 80, від 21.05.2019 року № 81; документ, що підтверджує вартість товару від 21.05.2019 року № 2105-01; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується від 07.05.2018 року № 07052018; договір про надання послуг митного брокера від 29.08.2016 року № 3; договір (контракт) про перевезення від 26.12.2017 року № 26127-65; копія митної декларації країни відправлення від 09.04.2019 року №45341449; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів від 28.05.2019 року № UA508070/2019/000860.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, митним органом запропоновано декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: банківські платіжні документи, що стосуються товару; платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прайс-листи виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

28.05.2019 року на виконання вимог відповідача позивач додатково надав: рахунок на оплату експедиторських послуг від 21.05.2019 року № 1770, декларацію країни-експортера від 09.04.2019 року № 45341449, офіційний прайс фірми Zhongshan Huayuan Lighting CO., LTD", Китай від 30.03.2019 року б/н, заява на транспортно-експедиційні послуги від 12.04.2019 року № 7, ВМД від 14.03.2019 року № UA508070/2019/000363.

29.05.2019 року відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA508070/2019/000040/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, витрати на пакування та витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності: у поданій до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення від 09.04.2019 №45341449 зазначено інші номери рахунку-фактури та коносаменту. Також, дата даної декларації свідчить проте, що вона була оформлена раніше ніж видано товаро-супровідні документи(інвойс, пакувальний лист, коносамент). Крім того, згідно правил Інкотермс 2010 на умовах поставки FOB Shekou, продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування. Серед документів наданих митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. На вимогу митного органу декларантом не подано наступні документи, а саме:1) страхові документи, а також документи, що містять відомості про (вартість страхування, якщо здійснювалося страхування; 2) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 3) виписки з бухгалтерської документації. За результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 1 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 25.04.2019 № UA100010/2019/329622, а саме: 4,63дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 6077,66 * 4,63 = 28139,57 дол. США). За результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 2 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 27.05.2019 №UA500010/2019/012981, а саме: 4,63дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 2421,1 * 4,63 = 11209,69 дол. США). За результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 3 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 08.05.2019 № UA125110/2019/408470, а саме: 3,76дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 280 * 3,76 = 1052,8 дол. США). За результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 4 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 19.03.2019 № UA500010/2019/006525, а саме: 3,76дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 27,4 * 3,76 = 103,02 дол. США). Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів;- на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару..

29.05.2019 року відповідач прийняв картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA508070/2019/00054, з якою відмовлено ТОВ "Спектрум-А" у митному оформленні (випуску) товарів з підстав: "Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано/зв`язку з тим, що документи, надані для підтвердження митної вартості, не містять усіх необхідних даних та не усі відомості і розрахунки підтверджені. Отже, декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив за товар суму ПДВ в розмірі 79114,17 грн. та суму мита в розмірі 19134,81 грн.

Позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувшись до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 ст. 1 МК України).

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із ч.ч. 4, 5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

За приписами ч. 3 ст. 318 МК України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст. 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 52 МК України декларант який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Статтею 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно із ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно із ч. 6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Водночас, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Щодо твердження відповідача про відсутність серед документів, наданих на підтвердження заявленого рівня митної вартості інформації про те, що товар не страхувався покупцем, що, у свою чергу свідчить про приховування достовірної інформації щодо страхування товару, суд зазначає наступне.

Поставка товару імпортованого позивачем згідно контракту від 07.05.2018 року №07052018 здійснювалась на умовах FOB порт відвантаження (Китай) за правилами Інкотермс 2010.

На сьогодні діють Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 року Інкотермс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010 FOB (Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) це термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Відповідно до договору № 26127-65 від 26.12.2017 року про надання транспортно-експедиторських послуг з перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів від 26.12.2017 року (далі Договір), ТОВ "Спектрум-А" (Замовник) та ТОВ "Хіллдом Логістікс" (Виконавець), Виконавець зобов`язується за відповідну плату та за рахунок Замовника надати транспортно-експедиторські послуги з організації перевезення вантажів морським, автомобільним, залізничним, авіаційним транспортом, а також перевезення у великотоннажних контейнерах і додаткові послуги, необхідні для організації таких перевезень вантажу.

Згідно з п.п. 2.1.1.-2.1.3 Договору № 26127-65 про надання транспортно-експедиторських послуг, виконавець зобов`язаний: за дорученням Замовника, організовує перевезення вантажів замовника морським, залізничним, автомобільним, авіаційним транспортом, включаючи організацію перевалки і зберігання вантажів і контейнерів та інші операції, необхідні для виконання доручення Замовника; за попереднім узгодженням з Замовником укладає від свого імені договори з портами, перевізниками, складами, судноплавними компаніями, їх агентами, експедиторськими та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та необхідні додаткові роботи та послуги, в т.ч. переупакування, перемаркування, ремонт тари, завантаження та розвантаження контейнерів, відбір проб та зразків, зважування, фумігацію, дезактивацію, визначення кількості та якості, сертифікацію та страхування вантажів і контейнерів, а також на вимогу Замовника надає підтверджувальні документи про виконання даних угод підрядниками. За рахунок коштів Замовника, проводить розрахунки з ними, оплачує збори та інші обов`язкові платежі; узгоджує з перевізниками, портами, залізничними станціями плани, маршрути перевезень та терміни подачі залізничного, автомобільного, морського, авіаційного транспорту для перевезення вантажів.

За умовами заявки від 12.04.2019 року № 7 до Договору, позивач-замовник направив виконавцю - ТОВ "Хіллдом Логістікс" заявку на відвантаження вантажу світильники (люстри, бра), код УКТ ЗЕД 9405, у кількості 2115 коробок, об`єм 65,27 куб. м, на умовах FOB з порту відправлення Шекоу, Китай до порту прибуття м. Одеса , Україна, пункт призначення Україна, м. Херсон, вул. 9 Січня, 29.

ТОВ "Хіллдом Логістікс" забезпечило виконання вказаної заявки потужностями фірми-підрядника Telex Release, який, за твердженнями позивача, є власне перевізником, про що надав суду копію документу на перевезення № SHWS219040505, за яким товар "ceiling lamp, 2115 cartons" доставлений контрагентом Telex Release 27.05.2019 року до Одеської митниці ДФС, а 28.05.2019 року до Херсонської митниці ДФС.

21.05.2019 року ТОВ "Хіллдом Логістікс" виписаний рахунок на оплату № 1770 за морський фрахт за межами митної території України: Шекоу. Китай Одеса. Україна у сумі 43234,78 грн., наданий ТОВ "Спектрум-А".

Згідно з платіжним дорученням від 27.06.2019 року № 708, позивач перерахував на р/р ТОВ "Хіллдом Логістікс" 43234,78 грн. з призначенням платежу оплата послуг, наданих згідно рахунку від 21.05.2019 року № 1770.

Отже, відповідно до умов поставки FOB та наданих позивачем документів, останній, як покупець, поніс витрати по транспортуванню товару. Умови страхування товару не є обов`язковими, що також підтверджується довідкою ТОВ "Хіллдом Логістікс" від 21.05.2019 року № 2105-01, згідно з якою страхування вантажу не здійснювалося, про що було повідомлено Митницю у наданих до митного оформлення документах.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на здійснення перевезення вантажу не ТОВ "Хіллдом Логістікс", а Telex Release, оскільки вказаний довід не був покладений в основу оскаржуваного позивачем рішення. У свою чергу, вказана невідповідність жодним чином не впливає на визначення митної вартості товару.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Щодо невідповідності даних митної декларації країнивідправника від 09.04.2019 року та виданих товарно-супровідних документів від 13.04.2019 року (інвойс, пакувальний лист, коносамент), суд зазначає наступне.

У судовому засіданні позивач надав суду копію митної декларації країнивідправника від 09.04.2019 року № 45341449 з перекладом, відповідно до якої 09.04.2019 року на посту митниці Шекоу відповідно до коносаменту № ЕВ2, проведене митне оформлення вантажу лампи на суму 24777,18 дол. США, у кількості 2115, без страхування, порт призначення Україна.

Суд зазначає, що інформація, вказана у копії митної декларації країнивідправника від 09.04.2019 року № 45341449, цілком співпадає з дослідженими комерційним інвойсом від 13.04.2019 року № HY-13092019, пакувальним листом від 13.04.2019 року №HY-13092019.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача про помилковість вказаної у копії митної декларації країнивідправника № 45341449 дати "09.04.2019" замість "13.04.2019", що також позивач підтверджує копією відповідного лита від 16.09.2019 року №2515-16/09 з відтиском печатки, надісланого митним органом країни-відправника.

Крім того, суд зазначає, що декларація країнивідправника та висновки про якісні та вартісні характеристики товарів не є тими документами, які декларант зобов`язаний надати митному органу для підтвердження митної вартості товарів, згідно з ч. 2 ст. 53 МК України.

Отже, посилання відповідача при коригуванні митної вартості на те, що декларантом не подано висновки про якісні та вартісні характеристики товарів є безпідставними.

Таким чином, суд вважає, що декларант на вимогу Митниці надав всі наявні у нього документи, якими підтвердив заявлену ним митну вартість товару.

Щодо доводів відповідача про не подання на вимогу митного органу виписки з бухгалтерської документації, суд зазначає, що позивач надав до суду копії платіжних доручень в іноземній валюті: від 16.05.2019 року № 80, відповідно до якого ТОВ "Спектрум-А" перерахував на р/р Zhongshan Huayuan Lighting Co, LTD кошти у сумі 20000,00 дол. США, від 21.05.2019 року № 81, про перерахування 4777,28 дол. США.

Вказані платіжні доручення надані відповідачу разом з митною декларацією, що підтверджується карткою відмови від 29.05.2019 року, відтак, суд не приймає до уваги також вказаний довід відповідача про відсутність виписки з бухгалтерської документації, що може впливати на визначення митної вартості товару.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі статтею 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

За змістом п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, митний орган дійшов висновку про неможливість застосування першого методу митної вартості товару, зокрема: "неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів відсутність інформації за ціною угоди ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

За результатами проведеної консультації митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України, на підставі інформації, наявної у митного органу:

- щодо товару № 1 за МД від 25.04.2019 року № UA100010/2019/329622, а саме: 4,63 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 6077,66 х 4,63 = 28139,57 дол. США).

- щодо товару № 2 за МД від 27.05.2019 року № UA500010/2019/012981, а саме: 4,63 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 2421,1 х 4,63 = 11209,69 дол. США).

- щодо товару № 3 за МД від 08.05.2019 року № UA125110/2019/408470, а саме: 3,76 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 280 х 3,76 = 1052,8 дол. США).

- щодо товару № 4 за МД від 19.03.2019 року № UA500010/2019/006525, а саме: 3,76 дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 27,4 х 3,76 = 103,02 дол. США).

Суд, дослідивши митні декларації, на підставі яких відповідач скоригував митну вартість імпортованого товару, зазначає, що вказані товари не є аналогічними, відтак, їх використання в якості підстав для коригування митної вартості безпідставне.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, позивачем для оформлення товарів за методом № 1 надано всі передбачені законодавством документи для підтвердження ціни товару, що імпортується, а митним органом безпідставно застосовано резервний метод визначення митної вартості товару (метод №2 ґ).

Правова позиція з даного питання викладена Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 19.04.2017 року в справі К/800/37458/15 та в подальшому відображена в інших рішеннях з цього питання.

З урахуванням викладеного, рішення про корегування митної вартості не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню, як наслідок позовні вимоги підлягають задоволенню.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 КАС України).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч. 1 ст. 90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення від 29.05.2019 року № UA508000/2019/000040/2 про коригування митної вартості товарів та наявність підстав для його скасування, відтак задовольняє позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 9, 139, 72-78, 139, 241-246 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі від 29.05.2019 року №UA508000/2019/000040/2 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Спектрум-А" (, 73025, м. Херсон, вул. 9 Січня (Пилипа Орлика), 29) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. за рахунок бюджетних асигнувань митниці Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м. Севастополі (, 73000, м. Херсон. вул. Гоголя, 13).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 22 жовтня 2019 р.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 108020200