Справа № 640/19197/19
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2019-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2019 року м. Київ № 640/19197/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, Матіоса Анатолія Васильовича про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, встановлення наявності компетенції,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, Матіоса Анатолія Васильовича , в якому просить:

визнати протиправними дії Матіоса Анатолія Васильовича , як посадової особи Генеральної прокуратури України на час вчинення правопорушення, щодо розповсюдження персональних даних ОСОБА_1 шляхом оприлюднення на особистій сторінці в мережі «Фейсбук» запиту на доступ до публічної інформації №002 РК від 08.08.2018 року, що містить персональні дані ОСОБА_1 ;

зобов`язати Матіоса Анатолія Васильовича припинити порушення прав ОСОБА_1 шляхом видалення з особистої сторінки в соціальній мережі «Фейсбук» персональних даних ОСОБА_1 (прізвище, ім`я, по-батькові, номер телефону, адресу), що знаходиться в запиті на доступ до публічної інформації №002 РК від 08.08.2018 року, розміщеному за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1;

встановити компетенцію Уповноваженого Верховної ради України з прав людини щодо складення протоколу про вчинення Матіосом Анатолієм Васильовичем адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена п. 4 ст. 188-39 КУпАП (Порушення законодавства у сфері захисту персональних даних) у зв`язку з незаконним поширенням ним персональних даних ОСОБА_1 шляхом оприлюднення їх в складі запиту на доступ до публічної інформації № 002 РК від 08.08.2018 року на особистій сторінці Матіоса А.В. в соціальній мережі «Фейсбук».

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (стаття 2 КАС України).

Статтею 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За змістом пункту 2 частини першої цієї статті, публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Згідно пунктів 7, 8, 9 частини першої статті 4 КАС України позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

В свою чергу, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізує владні управлінські функції стосовно позивача.

У статті 5 КАС України остаточне закріплення знайшов взаємозв`язок між правом особи на звернення до суду і порушенням її суб`єктивних прав, в якій зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Отже, завдання адміністративного судочинства не можуть бути реалізовані у разі звернення особи до суду за захистом прав, свобод та інтересів, які не належать їй особисто.

Частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

При цьому, згідно пунктів 4, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; та у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є незаконне, на думку позивача, поширення його персональних даних відповідачем - Матіосом Анатолієм Васильовичем посадовою особою Генеральної прокуратури України та бездіяльність Уповноваженого Верховної ради України з прав людини щодо складення протоколу про вчинення Матіосом Анатолієм Васильовичем адміністративного правопорушення.

Тобто зі змісту позовної заяви видно, що позивач обґрунтовує порушення своїх прав та інтересів Матіосом Анатолієм Васильовичем як посадової особи суб`єкта владних повноважень.

Разом з тим, як вбачається із позову відповідачами зазначено: Уповноваженого Верховної ради України з прав людини та Матіоса Анатолія Васильовича як фізичну особу, що не відповідає завданню адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно уточнити склад учасників судового процесу.

Окрім того, у відповідності до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В позовній заяві позивач просить визнати протиправними дії Матіоса Анатолія Васильовича , як посадової особи Генеральної прокуратури України на час вчинення правопорушення щодо розповсюдження персональних даних ОСОБА_1 шляхом оприлюднення на особистій сторінці в мережі «Фейсбук» запиту на доступ до публічної інформації №002 РК від 08.08.2018, що містить персональні дані ОСОБА_1

В позові позивач просить поновити строк звернення до суду з позовними вимогами до Матіоса Анатолія Васильовича , обґрунтовуючи тим, що ним вживались заходи щодо поновлення його прав іншими шляхами.

Разом з тим, з даним позовом позивач звернувся до суду лише 08.10.2019, при цьому в позові не зазначено коли саме позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав та інтересів.

Таким чином, викладені у позовній заяві підстави щодо пропущеного строку звернення до адміністративного суду суд визнає необґрунтованими та не підтвердженими належними доказами, відтак в силу частини першої статті 123 КАС України позовну заяву слід залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до частин першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

4. Копію ухвали надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.П. Шулежко