Справа № 540/206/19
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/206/19
09 год. 50 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Хом`якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представника позивача Спіцина Ю.В., представника відповідача Оперчук О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Міський водоканал" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення від 10.10.2018 за №,

встановив:

04 лютого 2019 року позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до відповідача, в якому просить визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 10.10.2018 за № Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, яким до позивача застосовано штраф в сумі 2606428 грн., згідно з пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України. Податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі акта перевірки №2831/21-22-12-01/32218122 від 06.09.2018, яким установлено відсутність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування за звітний період квітень 2017 - грудень 2017 за платежем податок на додану вартість. Позивач посилається на порушення порядку проведення перевірок, складання акту камеральної перевірки платника ПДВ із посиланням на таке порушення як несвоєчасна реєстрація податкової накладної або розрахунку коригування є безпідставним. Термін реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які можуть буди досліджені під час проведення камеральної перевірки, а Регламентом опрацювання податкових декларацій з ПДВ, за якими задекларовано від`ємне значення та/або бюджетне відшкодування податку на додану вартість, затвердж. наказом Міністерства доходів і зборів України від 19.06.2012 р. №522, встановлений вичерпний перелік порушень, в результаті виявлення яких контролюючий орган має право складати саме акт камеральної перевірки; до такого переліку порушень не належить порушення термінів реєстрації податкових накладних або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН. Також позивач вказує на те, що система електронного адміністрування, відповідно до положень п. 200-1.1 ст. 200-1 ПКУ, забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку, насамперед, суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, який обчислюється за формулою, визначеною абз. 2 п. 200-1.3 ст. 200-1 ПКУ. Розрахована сума податку за зареєстрованими податковими накладними повинна бути більшою або дорівнювати сумі коштів, що знаходяться на електронному рахунку такого платника. Інакше, у разі, якщо загальна сума податку, визначена в зареєстрованих податкових накладних платника податку є більшою, ніж сума, електронного рахунку в ЄЕА з ПДВ, або сума коштів такого рахунку має від`ємний показник, то у платника податку на додану вартість виникає обов`язок поповнення свого електронного рахунку для реєстрації податкових накладних на відповідну суму. При винесенні податкового повідомлення-рішення від 10.10.2018 № контролюючим органом було повністю проігноровані заперечення КП "Міський водоканал" з посиланням на нормативно-правові акти та надані підтверджуючі документи стосовно окремої ситуації на КП "Міський водоканал" в м. Нова Каховка, як підприємства житлово-комунального господарства. Позивач отримав субвенцію з липня по грудень 2015 року на загальну суму 819 928 78 грн. (договір від 14.07.2015 № 2 на суму 1429356,01 грн., договір від 14.08.2015 № 7 на суму 332 640,77 грн., договір від 26.12.2015 № 26 на суму 1 031 811,96, договір від 23.12.2015 № 36 на суму 26 120,04 грн.), які були спрямовані на погашення ПДВ. Також у 2017 році на підставі договору від 20.07.2017 № 2 було надано субвенцію на суму 2 162 611,72 грн., яку також було спрямовано на погашення ПДВ. Враховуючи те, що позивач у 2015,2016 та 1 півріччя 2017 року, 2018року мав великі збитки (2015 рік -12 715 тис. грн., 2016 рік - 7010 тис. грн.., 1 півріччя 2017 року 138 тис. грн.., 2018р.-720 тис.грн.) та дефіцит облікових коштів, а також враховуючи заборгованість держави перед підприємством з різниці в тарифах на послуги водопостачання та водовідведення населення, яка складала на 01.01.2018 12 203 076 грн. для підприємства використання цієї субвенції було єдиною можливістю зменшити борги підприємства з ПДВ та держави перед підприємством з погашення різниці в тарифах за послуги водопостачання та водовідведення. На підставі інформації про проведення розрахунків, отриманої від Казначейства, ДФС повинна сформувати та не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації надіслати Казначейству скореговані реєстри у межах залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, але не більше суми проведених розрахунків. У день отримання скорегованих реєстрів Казначейство повинно зменшити залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, та повідомляє про це ДФС. ДФС на підставі інформації про зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати за якими настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі, не пізніше ніж протягом наступного робочого дня з дати отримання такої інформації повинна збільшити суму поповнення електронного рахунка такого платника податку на суму такого зменшення. Комунальне підприємство "Міський водоканал" неодноразово зверталось з листами до Державної казначейської служби України, Державної фіскальної служби України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (лист за вих. №1292/06 від 16.06.2016р., лист за вих. №481/02 від 15.02.2016р.) з проблемного питання "Щодо електронного адміністрування податку на додану вартість" з вимогами дотримання вищезазначених вимог законодавства, але, незважаючи на розроблений Порядок та строки, суми зараховані на рахунки казначейства по погашенню заборгованості з ПДВ не були відображені в системі електронного адміністрування. Це не дало можливості підприємству реєструвати податкові накладні, а нашим покупцям отримувати податковий кредит.

Комунальне підприємство "Міський водоканал" також звертає увагу, що ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі акт перевірки направлено КП "Міський водоканал" з порушенням термінів оформлення на направлення згідно вимог п.86.2 Податкового кодексу України (акт перевірки складено 06.09.2018р., отримано КП "Міський водоканал" 01.10.2018р.); заперечення КП "Міський водоканал" від 08.10.2018р. на акт перевірки розглянуті контролюючим органом з порушенням термінів розгляду, визначеного п.86.7 Податкового кодексу України . Податкове повідомлення-рішення від 10.10.2018 за № ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі було складено з порушенням термінів оформлення згідно п.86.8 Податкового кодексу України та направлено КП "Міський водоканал" з порушенням термінів, визначених абз. 3 п.1 розділу III Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №1204 від 28.12.2015р. Розрахунок штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладених в ЄРПН по КП "Міський водоканал" (32218122) (додаток до податкового повідомлення-рішення від 10.10.2018р. за №) не містить особистого підпису уповноваженої особи контролюючого органу та складений за порушення термінів реєстрації, а не за відсутність реєстрації податкових накладних. Окрім вказаного, була доведена саме вина контролюючого органу за аналогічних підстав по справі №820/531/18 в постанові суду від 22.03.2018 року, та по справі Херсонського окружного адміністративного СУДУ : № 821/1139/17 від 15 серпня 1217р.

Ухвалою суду від 05.02.2019 позовну заяву було залишено без руху та встановлено строк для усунення її недоліків.

Ухвалою від 22.02.2019 відкрите провадження у справі, розгляд справи призначений за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначене на 20.03.2019.

18.03.2019 відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому вказує, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню. Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим п. 200-1.9 ст. 200-1 Кодексу, тільки податкові накладні за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН Сума (Перевищ). Отже, з метою визначення суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН за процедурою, визначеною п. 200-1.9 ст. 200-1 ПКУ, платник має перевірити щоб сума ПДВ в податковій накладній/розрахунку коригування, була меншою ніж сума показника Сума (Накл), визначеного відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПКУ. У разі недостатності реєстраційної суми для реєстрації податкових накладних в ЄРПН КП "Міський водоканал" повинно було поповнити електронний рахунок коштами з власного поточного рахунку та зареєструвати всі податкові накладні і розрахунки коригування до податкових накладних незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування. В порушення п.201.1, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України КП "Міський водоканал" за період з 01.04.2017 по 31.12.2017 не здійснено реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних (відсутня реєстрація) в ЄРПН на суму податкових зобов`язань 5212856 гривень, тому у відповідності до п. 120-1.2 статті 120-1 ПКУ за відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних був застосований штраф. Неперерахування контролюючими органами (органами Державної казначейської служби) на рахунок в СЕА субвенції з бюджету не може слугувати підставою для звільнення від відповідальності платника податків за вчинення податкового правопорушення. Крім того, позивачем недоведено відсутності такого ліміту через дії органу Державної казначейської служби. Не зарахування субвенції з бюджету не звільняє платника податку від обов`язку дотримання строків реєстрації податкових накладних та не звільняє від відповідальності за порушення таких строків. Таким чином, обґрунтованим є висновок фіскальної служби про правомірність застосування до позивача спірним податковим повідомленням-рішення штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН та зазначає, що при прийнятті спірних податкових повідомлень-рішень відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України.

У судовому засіданні 20.03.2019 оголошувалась перерва на 03.04.2019.

03 квітня 2019 року провадження у справі було зупинено до набрання законної сили рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 03.12.2018 у справі № 2140/1891/18.

Ухвалою від 04.07.2019 провадження у справі було поновлено та призначено розгляд справи на 15.07.2019.

Розгляд справи в підготовчому засіданні відбувався 29.07.2019, 12.08.2019.

29.07.2019 надійшли пояснення, в яких позивач вказує про те, що нарахування штрафних санкцій є неправомірним у зв`язку з порушенням Податкового Кодексу України (п.200-1.1) та п.9 "Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість", Державною казначейською службою та ДФС України у Херсонській області, щодо не зарахування суми субвенції 2162611,72 грн. за 2017 рік, та суми субвенції 2 819 928,78 грн. за 2015 рік, на рахунок позивача в системі електронного адміністрування ПДВ , та яка повинна була проведена відповідачем через електронний рахунок підприємства протягом 11 днів з дня оплати. Не зарахування цих коштів на електронний рахунок позивача в системі електронного адміністрування ПДВ, з вини відповідача не дало можливості позивачу реєструвати податкові накладні з квітня 2017 по грудень 2017року, та по даний час у зв`язку з від`ємним значенням суми коштів на рахунку ЕДРП в системі електронного адміністрування ПДВ.

20.08.2019 відповідач надав доповнення до позовної заяви.

Закрито підготовче засідання 21.08.2019, призначено розгляд справи по суті на 18.09.2019.

У судовому засіданні 18.09.19 представник позивача наполягала на позовних вимогах, просила суд задовольнити позов.

У судовому засіданні представник відповідача по суті позову заперечувала, просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, судом встановлено наступне.

Комунальне підприємство "Міський водоканал" (позивач) створене на підставі рішення Новокаховської міської ради від 19.11.2002р. № 189 на базі відокремленої частини комунальної власності і входить до сфери управління Новокаховської міської. ради.

КП "Міський водоканал" було подано до фіскальної служби податкові декларації з податку на додану вартість за квітень 2017 року - грудень 2017 року, в яких задекларовано суму податкових зобов`язань в розмірі 5212856 грн. При цьому в Єдиному реєстрі податкових накладних підприємство не реєструвало податкові накладні.

За результатами камеральної перевірки, проведеної Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі було складено акт від 06.09.2018 за №2831/21-22-12-01/32218122 "Про результати камеральної перевірки дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН КП "Міський водоканал" за квітень-грудень 2017 року" , яким визначено, що за результатами аналізу ІС "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" та податкової звітності по податку на додану вартість за період з квітня по грудень 2017 року встановлено декларування податкових зобов`язань на загальну суму ПДВ 5212856 гривень , та відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 Податкового кодексу податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та визначено про порушення термінів реєстрації податкових накладних за квітень 2017 року-грудень 2017 року, за яке передбачена відповідальність пунктом 120-1.2 статті 120-1 Податкового кодексу України.

На даний акт перевірки контролюючого органу КП "Міський водоканал" направило свої заперечення листом за вих. №1322/10 від 08.10.2018. Ці заперечення були розглянуті ГУ ДФС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі та листом від 23.10.2018 № 11240/10/21-22-12-01-08 "Про результати розгляду заперечень на акт перевірки" ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі роз`яснило підприємству нормативні вимоги Податкового кодексу України стосовно реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН та повідомило, що акт перевірки складено правомірно у відповідності до приписів податкового законодавства.

За результатами камеральної перевірки, ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийнято податкове повідомлення-рішення від 10.10.2018 за №, яким визначено суму податкового зобов`язання з податку на додану вартість в сумі 5212856,00 грн., застосовано штраф у розмірі 50 % суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, що складає суму 2606428 грн.

КП "Міський водоканал" застосувало процедуру адміністративного оскарження даного податкового повідомлення-рішення та подало скаргу до Державної фіскальної служби України втім Рішенням Державної фіскальної служби України від 27.12.2018 №41895/6/99-99-11-06-01-25 скарга КП "Міський водоканал" залишена без задоволення, а спірне податкове повідомлення-рішення залишене без змін.

Позивач не погодився з даним податковим повідомленням-рішенням, тому вернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Спірні правовідносини врегульовані Податковим Кодексом України.

Згідно приписів п. 201.1 ст. 201 ПК України платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пунктів 200-1.1, 200-1.2 ст. 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Пунктом 200-1.5 статті 200-1 ПК України визначено, що з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у виданих податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

Так, положеннями п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені… У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. ( п. 201.10 ст. 201 ПКУ).

Крім того, підприємство має право зареєструвати податкову накладну та/або розрахунок коригування в ЄРПН, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України. Така реєстраційна сума формується за рахунок сум ПДВ, зазначених в отриманих податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН, а також сум, сплачених при ввезенні товарів на митну територію України. Також, відповідно до пункту 9 Порядку електронного адміністрування ПДВ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569, у збільшення реєстраційної суми також враховуються суми субвенцій з державного бюджету, які перераховуються платнику податку для погашення заборгованості з різниці у тарифах.

Відповідно до п. 200-1.9 ст. 200-1 ПКУ якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН Сума (Перевищ), а сума, визначена п. 200-1.3 ст. 200-1 ПКУ Сума (Накл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в ЄРПН на суму податку, що дорівнює значенню показника Сума (Перевищ), зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника Сума (ПопРах) незалежно від значення показника Сума (Накл), визначеного відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Кодексу.

Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим п. 200-1.9 ст. 200-1 Кодексу, тільки податкові накладні за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН Сума (Перевищ).

Отже, з метою визначення суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН за процедурою, визначеною п. 200-1.9 ст. 200-1 ПКУ, платник має перевірити щоб сума ПДВ в податковій накладній/розрахунку коригування, була меншою ніж сума показника Сума (Накл), визначеного відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПКУ.

Проаналізувати інформацію платник може в своєму "Електронному кабінеті" або отримати витяг з СЕ А ПДВ:

по показнику Сума (Перевищ) - при обрахунку суми ліміту2 показник Сума (Перевищ) рахується у загальній сумі по всіх податкових (звітних) періодах починаючи з 07-2015;

по показнику Сума (ПопРах) - загальна сума поповнення рахунка в СЕА ПДВ починаючи з 01.07.2015;

про суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 1 липня 2015 року (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку).

Крім того, сума ПДВ по податковій накладній/розрахунку має бути відображена у складі податкової звітності з ПДВ того звітного періоду, в якому виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН.

У разі недостатності реєстраційної суми для реєстрації податкових накладних в ЄРПН платник податку повинно поповнити електронний рахунок коштами з власного поточного рахунку та зареєструвати всі податкові накладні і розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.

Пунктом 120-1.2 ст. 120-1 ПКУ встановлено, що відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні-рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

З наведених норм законодавства вбачається, що платник ПДВ на дату виникнення податкових зобов`язань зобов`язаний скласти податкову накладну та зареєструвати її в ЄРПН у визначені п.201.10 ст.201 ПК України строки, порушення яких є підставою для застосування до платника податку штрафних санкцій. При цьому, платник податку має право зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, в якій загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст. 200-1 цього Кодексу.

Суд приймає до уваги, що позивач не заперечує факту не реєстрації податкових накладних в ЄРПН протягом квітня-грудня 2017 року через відсутність відповідного "реєстраційного ліміту", але зазначає про відсутність його вини у не здійсненні реєстрації. Суд розглянув доводи позивача про те, що не зарахування субвенції з бюджету в повному обсязі безпосередньо вплинуло на можливість реєстрації податкових накладних.

Відповідно до чинного законодавства, держава відшкодовує підприємству завдані регулюванням тарифів збитки за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах. Порядок погашення заборгованості з різниці в тарифах затверджує Кабінет Міністрів України. Постановою КМУ від 4 червня 2015 р. № 375 було затверджено порядок та умови надання у 2015 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах. Згідно даного порядку, підставою для проведення розрахунків з погашення заборгованості є договір про організацію взаєморозрахунків, який укладається підприємствами, що виробляли, транспортували та постачали теплову енергію, послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання і водовідведення населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, та іншими учасниками розрахунків з погашення заборгованості, у тому числі у разі заміни сторони у зобов`язанні під час здійснення розрахунків за електричну енергію та природний газ, згідно з довідкою, що підтверджує наявність в учасників розрахунків кредиторської та/або дебіторської заборгованості на дату укладення такого договору.

У відповідності до положень ст. 32 Закону України від 28.12.2014 "Про державний бюджет України на 2015 рік", Постанови Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 р. № 375, якою затверджено Порядок та умови надання у 2015 році субвенції з державного бюджету на погашення заборгованості з різниці в тарифах підприємствам, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення" та постанови Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 912 "Про внесення змін до Порядку та умов надання субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах" підприємство отримало субвенцію з липня по грудень 2015 року на загальну суму 2 819 928,78 грн. (договір від 14.07.2015 № 2 на суму 1429356,01 грн., договір від 14.08.2015 № 7 на суму 332 640,77 грн., договір від 26.12.2015 № 26 на суму 1031811,96, договір від 23.12.2015 № 36 на суму 26 120,04 грн.), які були спрямовані на погашення ПДВ.

Також у 2017 році у відповідності до положень ст. 31 Закону України від 21.12.2016 р. "Про державний бюджет України на 2017 рік", Постанови Кабінету Міністрів України від 18.05.2017 р. № 332, якою затверджено Порядок та умови надання у 2017 році субвенції з державного бюджету на погашення заборгованості з різниці в тарифах підприємствам, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення" також на підставі договору від 20.07.2017 року № 2 позивачу було надано субвенція на суму 2162611,72 грн.

Разом з тим, орган державного казначейство не виконав вимоги п.200-1.1 Податкового кодексу України та п.9 Порядку електронного адміністрування ПДВ , затвердженого ПКМУ від 16.04.2014 № 569 , суми зараховані на рахунки казначейства по погашенню заборгованості з ПДВ не були відображені в системі електронного адміністрування в повному обсязі. Сторони не заперечують той факт, що тільки 26.05.2017 було зменшено комунальному підприємству "Міський водоканал" суму наявного залишку узгоджених податкових зобов`язань не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковувалась Казначейством до виконання в повному обсязі на загальну суму 1014172,59 грн., залишилась не зарахованою сума 1805756,08 грн. за 2015 рік та за 2017 рік сума 2162611,72 грн., усього 3968367,80 грн. Ці обставини були підтверджені і при розгляді Херсонським окружним адміністративним судом справи № 540/2444/18 09.01.2019 (рішення не набрало законної сили). Даним судовим рішенням визнано протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України щодо не зарахування на рахунок комунального підприємства "Міський водоканал" у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника коштів з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам; та зобов`язано Державну фіскальну службу України зарахувати шляхом збільшення сум поповнення електронного рахунку на рахунок міського комунального підприємства "Міський водоканал" у системі електронного адміністрування податку на додану вартість - на залишок у розмірі 415183,50 грн. згідно платіжного доручення № 31 від 31.07.2015р., на суму 332640,77 грн. згідно платіжного доручення № 33 від 31.08.2015 р., на суму 1031811,96 грн. згідно платіжного доручення № 42 від 14.12.2015 р., на суму 26120,04 грн. згідно платіжного доручення № 53 від 25.12.2015 р., на суму 2162611,72 грн. згідно платіжного доручення № 74 від 05.09.2017 р., а всього на суму 3968367,80 грн. з подальшим відображенням відповідного збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Але і на день розгляду даної справи ДФС України не зараховано суму 3968367,80 грн. на відповідний електронний рахунок з ПДВ комунального підприємства "Міський водоканал" .

Відповідно до п. 200-1.3 ст. 201 ПКУ (в редакції 2017 року) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (Накл), обчислену за такою формулою: Zнакл = ZнаклОтр + Zмитн + ZПопРах + ZОвердрафт - ZНаклВид - ZВідшкод - ZПеревищ; де: ZНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; Zмитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; ZПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

Під час розрахунку показника ZПопРах також враховується сума коштів у разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку.

ZОвердрафт - це сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

ZНаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ZВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

ZПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 200-1.4 ст. 201 ПКУ встановлено, що на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти:

а) з поточного рахунку такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу;

б) з поточного рахунку такого платника в сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з цього податку;

в) з рахунків платників, відкритих у відповідних органах казначейства для проведення розрахунків з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування, а рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України;

г) з бюджету в сумах надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість, повернутих платнику податків у порядку, встановленому пунктом 43.4-1 статті 43 цього Кодексу.

З наданих позивачем суду витягів щодо суми податку, на яку платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН за період 2015-2018 роки, реєстру податкових накладних за 2015 - 2017 роки, вбачається, що в період квітень 2017 - грудень 2017 року сума "реєстраційного ліміту" постійно мала від`ємне значення (коливалась від 4605593 грн. 22 коп. до 6488282 грн. 89 коп.). Отже, навіть при своєчасному поповненні органом держказначейства рахунку позивача в системі електронного адміністрування податку на суму 1805756,08 грн. у 2015 році, та на суму 2162611,72 грн. згідно платіжного доручення № 74 від 05.09.2017, загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку (ZПопРах) не призвела б до появлення позитивного ліміту, який би давав можливість реєструвати податкові накладні у спірному періоді.

Таким чином, у разі, якщо сума, обчислена відповідно до п. 200.3 ст. 200 Податкового кодексу, була меншою, ніж суми податку на додану вартість в податкових накладних, які позивач повинен був зареєструвати в ЄРПН, то позивач не мав би іншого виходу, як у відповідності до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу перерахувати необхідну суму коштів із свого поточного рахунку на рахунок в СЕА.

Отже, суд вважає, що твердження позивача про те, що бездіяльність контролюючого органу та Державної казначейської служби щодо не перерахування в повному обсязі на рахунок в СЕА субвенції з бюджету позбавила його можливості реєструвати податкові накладні, не знайшло свого підтвердження при розгляді справи, а тому не є підставою для звільнення від відповідальності платника податків за вчинення податкового правопорушення.

Згідно з пп. 14.1.265 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - це плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності. Важливим аспектом у даному визначенні штрафних санкцій є відсутність наявності вини з боку платника податків. Також положення щодо вини платника податків при застосуванні штрафних санкцій відсутні і в ст. 120-1 Податкового кодексу України, згідно з якою застосований штраф до позивача.

Таким чином, при застосуванні штрафних санкцій відповідно положень Податкового кодексу України наявність вини не є обов`язковою. Даний висновок підтверджує і визначення податкового правопорушення, що наведене у п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України. Так, згідно з даною нормою, податковим правопорушенням є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

У легальній дефініції податкового правопорушення відповідно до Податкового кодексу України взагалі відсутній такий елемент його складу, як суб`єктивна сторона. Не містять вказівки на необхідність наявності суб`єктивної сторони і конкретні склади податкових правопорушень, зокрема ст. 120-1 Податкового кодексу України. Штрафи за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних за своєю суттю виходять за межі податкового обов`язку як такого. Вони носять не відновлювальний, а каральний характер і є мірою відповідальності за виявлені податкові правопорушення.

Разом з тим, суд вважає обґрунтованими доводи позивача про порушення порядку прийняття податкового повідомлення-рішення. Камеральна перевірка дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування за квітень-грудень 2017 року була здійснена відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України. Акт складений 06.09.19 та надісланий позивачу. 01 січня 2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 №1797-УІІІ. Вказаним Законом пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, доповнено абзацом другим такого змісту: "Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах". Таким чином, доводи позивача про те, що предметом камеральної перевірки не може бути своєчасність реєстрації податкових накладних в ЄДПН, суд не приймає до уваги.

Відповідно до п.86.2 ст. 86 ПКУ за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Пунктом 86.7 ст. 86 ПКУ передбачено, що "у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. …Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності)".

А пунктом 86.8 ст. 86 ПКУ встановлено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Позивач своєчасно 08.10.2018 подав заперечення на акт перевірки, який отримав 01.10.2018. Ці заперечення були отримані 11.10.2018 ( в межах 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки), та розглянуті контролюючим органом, про що свідчить лист ГУ ДФС у Херсонській області "Про результати розгляду заперечень на акт перевірки" № 11240/10/21-22-12-01-08 від 23.10.2018.

Незважаючи на це, 10.10.2019 відповідачем було складено податкове повідомлення-рішення № , тобто без врахуванням заперечень на акт перевірки. Тим самим, суд констатує порушення порядку прийняття податкового повідомлення-рішення, визначеного Податковим кодексом України.

Інші порушення порядку прийняття податкового повідомлення-рішення (строки прийняття та строки надіслання) не мають суттєвого значення для вирішення спору, оскільки є недоліками в роботі контролюючого органу, які не порушують права та законні інтереси позивача.

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Відповідно до ч.І ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч.І, 2 ст.77 КАС України).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 139, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

вирішив:

Задовольнити позов комунального підприємства "Міський водоканал".

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 10.10.2018 за № про застосування до комунального підприємства "Міський водоканал" штрафу в сумі 2606428 грн.

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (73026, м. Херсон, проспект Ушакова, 75, ) за рахунок бюджетних асинувань на користь комунального підприємства "Міський водоканал" (74900, Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Електромашинобудівників, 6, ) 19210,00 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 30 вересня 2019 р.

Суддя Хом`якова В.В.

кат. 111030500