Справа № 200/9209/19-а
Суддя: Арестова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2019 р. Справа№200/9209/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Арестової Л.В., при секретарі судового засідання Лисинської А.О.,

за участю представника відповідача Ярової С.Е.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в приміщенні Донецького окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Тар Альянс» (місце знаходження: вул. Умова, буд. 1/1, м. Горлівка, Донецька область; ) до відповідача 1 Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області (місце знаходження: вул. 130-ї Таганрозької дивізії, буд. 114, м. Маріуполь, Донецька області; ) до відповідача 2 Державної фіскальної служби України (місце знаходження: пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, Київська область; ) про зобов`язання скасувати рішення про відмову в реєстрації податкових накладних та зареєструвати податкові накладні,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАР АЛЬЯНС» (ТОВ «ТАР АЛЬЯНС») звернулось до Донецького окружного адміністративного суду с позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області, Державної фіскальної служби України про скасування рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204718/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2 та скасування рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204719/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язання Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2 та № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наявні первинні документи засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань, що ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» у встановленому законодавством порядку складено та направлено до контролюючого органу податкові накладні, реєстрація яких необґрунтовано була зупинена та запропоновано надати пояснення та/або копії документів. Позивач вказав на те, що первинні документи на підтвердження показників, зазначених у податкових накладних були надані. Однак, комісією прийнято рішення про відмову в прийнятті податкових накладних.

Відповідач по справі, Головне управління ДФС у Донецькій області, надав до суду 12.08.2019 року відзив на адміністративний позов, відповідно до якого просить у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки за даними інформаційних систем ДФС України на дату зупинення реєстрації податкових накладних від 17.05.2019 р. № 2 та № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» відповідав двом критеріям ризиковості відповідно до абз.2-7 п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Після надання ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» письмових пояснень та копії документів, їх проаналізовано, та у встановлені терміни прийняте рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, яке було надіслано позивачеві (друга квитанція).

Відповідач по справі, Державна фіскальна служба України, надав до суду 12.08.2019 року відзив на адміністративний позов, відповідно до якого просить у задоволенні позову відмовити повністю, вважає спірне рішення комісії ДФС правомірним та обґрунтованим, оскільки воно прийняте виключно в межах діючого законодавства, а тому і дії комісії не суперечать нормам законодавства.

Позивач надав відповідь на відзив де зазначив, що у відзивах відповідачі не пояснюють чому квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, які позивач отримав від відповідача, не містять конкретного критерію ризиковості платника податків, а містять лише загальне посилання на пункт 1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податків», не містять конкретного переліку документів, які необхідно було надати позивачу для прийняття відповідачами рішення про реєстрацію податкових накладних. Відповідність платника податку певному критерію ризиковості може бути підставою зупинення реєстрації податкової накладної, але не є підставою відмови у реєстрації податкової накладної.

Ухвалою суду від 26.07.2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 10.09.2019 року.

Ухвалою суду від 10 вересня 2019 року відкладено підготовче засідання на 01 жовтня 2019 року.

01 жовтня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 18 жовтня 2019 року.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, також зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, при цьому посилаючись на доводи наведені у позовній заяві.

Представник відповідачів у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на доводи наведені у відзивах на позовну заяву.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАР АЛЬЯНС» є юридичною особою, зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 33853132. Місцезнаходженням підприємства за даними державного реєстру є: Донецька обл., м. Горлівка, вул. Умова, буд. 1/1.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» є:

- Код КВЕД 20.14 Виробництво інших основних органічних хімічних речовин;

- Код КВЄД 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах;

- Код КВЄД 49.20 Вантажний залізничний транспорт;

- Код КВЄД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт;

- Код КВЄД 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту.

В ході здійснення господарської діяльності позивачем 02.01.2019 року було укладено договір поставки № ДОН/В-19002/НЮ-П з Структурним підрозділом «Костянтинівське вагонне депо» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Українська залізниця». 17 травня 2019 року складено Акт прийому-передачі деталей, згідно якому замовник, в особі директора ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» прийняв: Надресорну балку № 14-1893-96, бокову раму № 14-3676-96, бокову раму № 14-8401-96 в кількості по 1 шт, 1996 р. виготовлення (а.с.20).

Листом від 24.04.2019 р. вих. № 105/1 ТОВ «ХІМЕКС ЛІМІТЕД» запропонувало ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» продати наступні литі деталі: Надресорну балку № 14-1893-96, бокову раму № 14-3676-96, бокову раму № 14-8401-96 (а.с.21).

Згідно з видатковими накладними від 17 травня 2019 року № ТА-0000056 загальна вартість поставленого позивачем на адресу ТОВ «ХІМЕКС ЛІМІТЕД» як Покупця Товару склала 24075,52грн., № ТА-0000057 загальна вартість поставленого позивачем на адресу ТОВ «ХІМЕКС ЛІМІТЕД» як Покупця Товару склала 13875,52грн. (а.с.22-23).

Відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» було складено та направлено засобами телекомунікаційного зв`язку для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) наступні податкові накладні: №2 від 17.05.2019 року, №3 від 17.05.2019 року (а.с.13-14,16)

Згідно отриманих квитанцій податкові накладні № 3 та № 2 від 17.05.2019 прийняті, але реєстрацію зупинено 13.06.2019 року, відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України через те, що податкові накладні, на думку контролюючого органу, відповідають вимогам п.п.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.15,17).

На виконання положень підпункту 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України 25.06.2019 року ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» направлено на адресу ДФС України письмові пояснення, до яких додано копії первинних документів щодо господарських операцій, на підставі яких складено вищезазначені податкові накладні, що підтверджується квитанціями № 1 та № 2 від 25.06.2019 (а.с.86-89).

За результатами розгляду поданих ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» документів Комісією ГУ ДФС у Донецькій області прийняті оскаржувані рішення:

від 25.06.2019р. № 1204718/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 17.05.2019 р.(а.с.28-29)

від 25.06.2019р. № 1204719/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 17.05.2019р. (а.с.26-27).

Вважаючи протиправними вказані рішення Комісії ГУ ДФС у Донецькій області про відмову у реєстрації податкових накладних позивач оскаржив їх до суду.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно з пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, зазначених у листі ДФС України від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме, якщо: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку-юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України; наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Відповідно до п.5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно з п.7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п.п.12-13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

В квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних зазначено, що відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Разом з цим, посилання відповідача на пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку» є досить загальним та не визначає конкретні підстави для зупинення реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних необхідних документів для реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, «Критерії ризиковості платника податку» в той період існували виключно у вигляді листа Державної фіскальної служби України та не затверджені у встановленому порядку будь-яким наказом Державної фіскальної служби України, не погоджені з Міністерством фінансів України, що суперечить вимогам п.10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду викладеній в постанові від 02.04.2019 року по справі №822/1878/19 (адміністративне провадження № К/9901/4668/19).

Як вже було зазначено судом вище, ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» направило повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, та надало копії необхідних документів, підтверджуючих здійснення операцій.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Згідно з пп.14.1.36 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно з пп.2.1, пп.2.2 п.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року № 88, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.06.1995 року за № 168/704, первинні документи - це документи, створені у письмовій або електронній формі, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації (власника) на їх проведення. Господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов`язань і фінансових результатів. Первинні документи повинні бути складені у момент проведення кожної господарської операції або, якщо це неможливо, безпосередньо після її завершення. При реалізації товарів за готівку допускається складання первинного документа не рідше одного разу на день на підставі даних касових апаратів, чеків тощо. Для контролю та впорядкування обробки інформації на основі первинних документів можуть складатися зведені документи (далі - первинні документи).

Як вже було зазначено вище, в оскаржуваних рішеннях відповідач зазначив, що причиною відмови в реєстрації податкових накладних позивача стало ненадання платником податку копій документів: договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків (а.с.26-29).

Відповідно до п.23 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117, комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку: щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу; щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.

Разом з цим, на думку суду, у вказаних рішеннях про відмову в реєстрації податкових накладних відповідачем чітко не зазначено підставу для відмови, як і не зазначено конкретно документів, відсутність яких не дала можливості йому прийняти рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд зазначає, що кожна господарська операція має свою специфіку і в ході їх здійснення складається певний пакет документів, визначений умовами договору, законодавством. Не кожна господарська угода передбачає складання повного переліку документів, наведеного відповідачем в оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації податкової накладної.

Позивач стверджує, що первинні документи, оформлені в рамках господарських відносин із вище вказаними контрагентами, копії яких надані відповідачам для прийняття рішення та наявні в матеріалах справи щодо реєстрації податкових накладних складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, які засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

В свою чергу відповідачі, як суб`єкти владних повноважень не довели наявності підстав для відмови у реєстрації вищезазначених податкових накладних.

Суд вважає, що надані позивачем документи є достатньою підставою для реєстрації податкових накладних, а реальність господарських операцій може бути перевірена контролюючим органом під час проведення перевірки платника податків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення Комісії ГУ ДФС у Донецькій області № 1204719/33853132 від 25.06.2019 та № 1204718/33853132 від 25.06.2019 є необґрунтованими, не мотивованими та не відповідають положенням законодавства.

Відповідно до ч.2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакші як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З урахуванням фактичних обставин, суд вважає за необхідне скористатися своїм правом та вийти за межі позовних вимог, оскільки вважає, що це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів позивача та визнати рішення Комісії ГУ ДФС у Донецькій області № 1204719/33853132 від 25.06.2019 та № 1204718/33853132 від 25.06.2019 протиправними та скасувати.

Відповідно до змісту статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку с Згідно з пунктом 4 частин 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до абзацу 1 частини 4 названої статті Кодексу адміністративного судочинства України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Так, Європейський суд з прав людини у пункті 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі "Чуйкіна проти України" (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив, що суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, пункт 45, від 10.07.2003, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, пункт 25, ECHR 2002-II).

В даному випадку, задоволення позовних вимог про зобов`язання ДФС зареєструвати в ЄРПН податкові накладні ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» № 2 та № 3 від 17.05.2019 року є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

З огляду на викладене, а також з метою ефективного, повного та належного захисту порушених прав позивача, суд вважає за необхідне захистити порушені права позивача шляхом визнання протиправними та скасування рішень Комісії ГУ ДФС у Донецькій області: від 25.06.2019 р. №1204719/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 17.05.2019р., від 25.06.2019 р. №1204718/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 17.05.2019 р. та зобов`язання Державної фіскальної служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 2 від 17.05.2019 р. та № 3 від 17.05.2019 р.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, а також доводи стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи наведене суд вважає за необхідне присудити на користь позивача судовий збір у сумі 3842,00 грн.

Також представником позивача заявлено клопотання про визначення розміру судових витрат, які повинні бути компенсовані позивачу в розмірі 7800 грн. з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

З цього приводу, суд зазначає, що згідно з статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат, позивачем до адміністративного позову були додані наступні докази звернення до фахівця в галузі права, оплати та приймання послуги з правової допомоги, з наведеною калькуляцією затраченого часу, а саме: Договір від 12 лютого 2019 №0798 про надання правової (професійної правничої) допомоги, Акт здачі -приймання робіт (надання послуг) № 69 від 17 липня 2019 року, рахунок на оплату № 65 від 17 липня 2019 р.

Аналізуючи викладене, а також документи надані позивачем на підтвердження витрат на правову допомогу, суд знаходить що, вказані документи можуть слугувати належними та допустимими доказами щодо підтвердження понесених позивачем витрат на правову допомогу, оскільки дають можливість ідентифікувати, за що саме позивачем сплачувалися кошти представнику позивача, а тому суд знаходить обґрунтованими позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу у сумі 7 800 грн.

Керуючись ст. ст. 139, 244-250, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Тар Альянс» (місце знаходження: вул. Умова, буд. 1/1, м. Горлівка, Донецька область; ) до відповідача 1 Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області (місце знаходження: вул. 130-ї Таганрозької дивізії, буд. 114, м. Маріуполь, Донецька області; ) до відповідача 2 Державної фіскальної служби України (місце знаходження: пл. Львівська, буд. 8, м. Київ, Київська область; ) про скасування рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204718/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2 та скасування рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204719/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язання Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2 та № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних задовольнити повністю.

Скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204718/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2.

Скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області від 25.06.2019 р. № 1204719/33853132 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні ТОВ «ТАР АЛЬЯНС» від 17.05.2019 р. № 2 та № 3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Донецькій області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тар Альянс» судовий збір у розмірі 3 842 (три тисячі вісімсот сорок одна) гривня 00 копійок.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Донецькій області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Тар Альянс» витрати на правничу допомогу в розмірі 7 800 (сім тисяч вісімсот) гривень 00 копійок.

Вступна та резолютивна частини рішення прийняті у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 18 жовтня 2019 року.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 23 жовтня 2019 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Л.В. Арестова