Справа № 826/18886/16
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

22 жовтня 2019 року м. Київ № 826/18886/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши у письмовому провадженні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, державного реєстратора Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації Кононової Лесі Борисівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - керівник Садівницького товариства «Квазар» Чуприна Ольга Петрівна, Садівницьке товариство «Квазар», про скасування державної реєстрації,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) з позовом до Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, в якому висловила прохання визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію №5001611, проведену державним реєстратором Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації Кононовою Лесею Борисівною 21 вересня 2016 року щодо зміни керівника Садівницького товариства «Квазар».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 грудня 2016 року у даній справі відкрито провадження та серед іншого, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - керівника Садівницького товариства «Квазар» Чуприну Ольгу Петрівну.

На підставі рішення зборів суддів Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 жовтня 2017 року та згідно з розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 жовтня 2017 року, справу передано на автоматичний розподіл справ між суддями.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), шляхом його викладення в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Тобто, розгляд даної справи після 15 грудня 2017 року здійснено відповідно до приписів нової редакції КАС України.

Так, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2018 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду.

Ухвалами суду від 19 вересня 2018 року замінено відповідача у справі - з Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації на Деснянську районну в місті Києві державну адміністрацію та залучено до участі у справі відповідача - державного реєстратора Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Кононову Лесю Борисівну, а також третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Садівницьке товариство «Квазар».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 березня 2019 року витребувано у Бородянської районної державної адміністрації Київської області та у Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) належним чином засвідчену копію реєстраційної справи Садівницького товариства «Квазар».

На виконання зазначеної ухвали суду, відділ державної реєстрації прав на нерухомість та бізнес Бородянської районної державної адміністрації надав копії документів з реєстраційної справи №1_331_001611_94 Садівницького товариства «Квазар».

Отже, розглянувши матеріали справи, судом встановлено, що правова позиція позивача у справі зводиться до того, що державним реєстратором прийнято документи та проведено реєстраційну дію щодо зміни керівника Садівницького товариства «Квазар» у відсутність примірника оригіналу документа, що засвідчує повноваження особи представляти інтереси товариства, реєстраційну дію проведено за відсутності рішення уповноваженого органу управління юридичної особи на зміну керівника, державним реєстратором прийнято документи, що не відповідають відомостям Садівницького товариства «Квазар».

З огляду на підстави, з яких заявлено даний позов, суд доходить висновку, що фактичною підставою звернення до суду стали протиправні, на думку позивача, реєстраційні дії відповідача, які порушують її права як керівника Садівницького товариства «Квазар». Про це, зокрема, свідчить той факт, що до внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником вказаного товариства була позивач, а неправомірність дій відповідача вона обґрунтовує відсутністю рішення уповноваженого органу управління юридичної особи на зміну керівника та прийняття державним реєстратором документів від особи, що не мала на це відповідних повноважень.

Обставини справи свідчать про те, що між учасниками Садівницького товариства «Квазар» існує спір щодо прав позивача як керівника. Зокрема, у протоколі загальних зборів Садівницького товариства «Квазар» від 28 травня 2016 року (відповідно до якого переобрано керівника Садівницького товариства «Квазар») зазначено, що « ОСОБА_2 зауважив, що сьогодні о 12 годині ОСОБА_1 зі своїми прихильниками проводила свої збори і наші садівники їх проведенню не заважали. Ми проводимо збори з власної ініціативи 28 садівників, бо не поділяємо ваші дії».

Спір у справі, що розглядається, має на меті насамперед поновлення позивача на посаді керівника. Поновлення позивача на посаді керівника Садівницького товариства «Квазар» матиме наслідком припинення повноважень іншої особи, які остання набула за наслідком вчинення реєстратором оскаржуваної дії.

За таких обставин суд вважає, що між позивачем та відповідачем (суб`єктом владних повноважень) немає публічно-правових відносин, спір не є публічно-правовим, а тому не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства. Відтак, справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватись за правилами господарського судочинства.

Аналогічну позицію висловлено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10 травня 2018 року у справі №826/15205/14 (адміністративне провадження №К/9901/5069/18)

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

В свою чергу, відповідно до пункту 2 частини першої статті 4 КАС України, публічно-правовий спір - спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій, чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника (наразі позивача у справі). Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених неправомірними, на думку особи, рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень (дій) є способом захисту цивільних прав та інтересів.

У постановах від 5 червня 2018 року у справі №805/4506/16-а, від 22 серпня 2018 року у справі №805/4505/16-а Велика Палата Верховного Суду, а у постанові від 04 вересня 2018 року у справі №826/1934/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, зазначає, що спір з приводу оскарження реєстраційних дій з державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи та внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах - не є публічно-правовим, оскільки оскаржуваним діям передує невирішений корпоративний спір, у межах якого можуть бути розв`язані й питання, пов`язані з реєстрацією змін керівника юридичної особи та зміни складу або інформації про засновників.

Так, відповідно до пунктів 3 та 13 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів; вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами;

Відповідно до приписів діючого процесуального законодавства до компетенції адміністративного суду не належить розгляд вимог про оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного реєстратора у випадках, коли вони є похідними від вимог у приватно-правовому спорі чи спорі, що виник з корпоративних прав, відтак ця справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічний правовий висновок викладений також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року (справа №904/5857/17) та 04 червня 2019 року (справа №826/4204/18).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При цьому, частиною першою статті 239 КАС України передбачено, що якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, то суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Відповідно до частини другої статті 238 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 7 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Отже, питання про повернення сплаченої суми судового збору у розмірі 551,20 грн з Державного бюджету України може бути вирішено ухвалою суду окремо за клопотанням позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 238, 248, 256 КАС України суд,

ухвалив:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації, державного реєстратора Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації Кононової Лесі Борисівни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - керівник Садівницького товариства «Квазар» Чуприна Ольга Петрівна, Садівницьке товариство «Квазар», про скасування державної реєстрації, - закрити.

Роз`яснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції місцевого господарського суду в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VІІ «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак