Справа № 540/957/19
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 540/957/19
Головуючий в 1 інстанції: Дубровна В.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Шляхтицького О.І.

суддів: Федусика А.Г. , Семенюка Г.В.

при секретарі - Ханділян Г.В.,

за участю представника позивача адвокат Андрєєв Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна виробнича фірма "Нежданна" на рішення Херсонского окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна виробнича фірма "Нежданна" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна виробнича фірма "Нежданна" (далі за текстом ТОВ "БВФ "Нежданна", позивач/скаржник) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі - ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі, відповідач), про скасування податкових повідомлень-рішень:

- від 26 лютого 2019 року № про застосування штрафу в розмірі 50% у сумі 91 086,50 грн. у зв`язку з відсутністю реєстрації податкових накладних протягом граничного строку;

- від 28 березня 2019 року № про застосування штрафу в розмірі 50% у сумі 91 086,50 грн. у зв`язку з відсутністю реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання податкового повідомлення-рішення від 26 лютого 2019 року №.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що у лютому - березні 2019 року відповідачем на підставі п.п.75.1.1п.75.1ст.75 ПК України проведено камеральні перевірки ТОВ "БВФ "Нежданна", за результатами яких складено акт від 07 лютого 2019 року № 290/21-22-51-12-01/2272882 та акт від 27 березня 2019 року № 874/21-22-51-12-01/22728825 щодо дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних ЄРПН, за січень, червень, липень, серпень, грудень 2018 року. Позивач вважає, що прийняті відповідачем на підставі статті 1201 ПК України податкові повідомлення-рішення від 26 лютого 2019року № про застосування штрафу в розмірі 50% у сумі 91 086,50 грн. у зв`язку з відсутністю реєстрації податкових накладних та 28 березня 2019 року № про застосування штрафу в розмірі 50% у сумі 91086,50 грн. у зв`язку з відсутністю реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання податкового повідомлення-рішення від 26 лютого 2019 року №, є протиправними. Так, позивач вказує, що здійснюючи дослідження не реєстрації податкових накладних в ЄРПН, податковий орган вийшов за межі предмету камеральної перевірки та склав акт перевірки, який є доказом, здобутим з порушенням Закону, що відповідно до чисельної практики Верховного Суду, призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої. При цьому, позивач зазначає, що підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що предметом камеральної перевірки може бути тільки своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, а тому встановлення факту не реєстрації податкових накладних не є предметом камеральної перевірки. Отже, позивач вважає, що виявлення у ході камеральної перевірки розбіжностей між податковою звітністю та даними ЄРПН є підставою для проведення позапланової виїзної документальної перевірки, як це передбачено пунктом 201.10 статті 201 ПК України.

Відповідач позов не визнав, вказуючи, що твердження позивача про неправомірність встановлення факту не реєстрації податкових накладних в межах проведення камеральної перевірки є хибним. При цьому, відповідач зазначає, що чинне законодавство не містить виключного переліку фактів, які можуть бути встановлені в рамках перевірки, а тому встановлення факту не реєстрації податкових накладних належить до предмету камеральної перевірки в частині своєчасності реєстрації податкових накладних.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Херсонского окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у задоволенні позову ТОВ "БВФ "Нежданна" відмовлено.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ТОВ "БВФ "Нежданна" звернулося до суду з апеляційною скаргою, у якій зазначено, що рішення винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим скаржник просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю.

Доводи апеляційної скарги:

- Суд першої інстанції безпідставно вдався до аналізу обставин щодо реєстрації/не реєстрації податкових накладних позивачем, що не є предметом спору. У рамках даного судового провадження межі судового контролю передбачають дослідження правомірності донарахування платнику податків податкових зобов`язань за результатами саме камеральної перевірки. Позиція позивача в цьому питанні ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду, що була викладена неодноразово, а саме в постановах від 22 травня 2018 року (провадження К/9901/34999/18), від 23 травня 2018 року (провадження К/9901/3230/18), від 13 червня 2018 року справа №26/623/13-а (провадження К/9901/453/18);

- Статтею 75 ПК України не передбачено під час камеральної перевірки встановлення факту не реєстрації податкових накладних, вказані акти можуть бути встановлені виключно в ході документальної перевірки.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі.

20 вересня 2019 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив представника ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі Черниш Р. згідно якого відповідач зазначає, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції з дослідженням всіх істотних обставин справи, та з дотриманням норм матеріального та процесуального права, зокрема на те, що:

- предметом камеральної перевірки охоплюється питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатнім є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електроного адміністративного податку на додану вартість. Даний висновок узгоджується з позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 06 березня 2018 року по справі №821/193/17 (провадження К/9901/1857/17), від 16 квітня 2019 року по справі №826/14375/16 (провадження К/9901/38175/18);

- Виявлення в Єдиному реєстрі податкових накладних під час проведення камеральної перевірки податкової накладної, сума податку на додану вартість за якою не задекларована у поданій податковій звітній декларації з цього податку є саме тим випадком, який слід кваліфікувати, як виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних, що є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України. Вказана позиція узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 06 березня 2018 року по справі №821/193/17 (провадження К/9901/1857/17), від 01 листопада 2018 року по справі №821/1648/17 (провадження К/9901/41072/18).

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до приписів ст. 310 КАС України справу розглянуто у відкритому судовому засіданні.

Обставини справи.

Обставини встановлені судом першої інстанції, підтверджені судом апеляційної інстанції та неоспорені учасниками апеляційного провадження.

У лютому 2019 року посадовими особами Головного управління ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 ПК України, проведено камеральну перевірку дотримання ТОВ "БВФ "Нежданна" (22728825) термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН за січень, червень, липень, серпень, грудень 2018 року, в ході якої за результатами аналізу ІС "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" та податкової звітності з ПДВ встановлено відсутність реєстрації податкових накладних, наведених у таблиці № 1, на загальну суму ПДВ 182 1736,00 грн., у зв`язку з чим зроблено висновок про відсутність реєстрації виданих податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних за вересень 2018 року, що є наслідком відповідальності платника згідно пункту 1201.2 статті 1201 розділу ІІ ПК України, про що складено акт від 07 лютого 2019 року № 290/21-22-51-12-01/22728825.

На підставі вказаного акту перевірки, відповідно до пункту 120-1.2 статті 120-1 розділу ІІ ПК України відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № від 26 лютого 2019 року, про застосування до ТОВ "БВФ "Нежданна" штрафу в у сумі 91 086,50 грн., що складає 50% від суми ПДВ 182 173,00 грн., вказаних у незареєстрованих податкових накладних.

В подальшому, у березні 2019 року посадовими особами Головного управління ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 ПК України проведено камеральну перевірку дотримання ТОВ "БВФ "Нежданна" термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН за січень, червень, липень, серпень, грудень 2018 року, в ході якої на підставі ІС "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" встановлено, що станом на 17 березня 2019 року ТОВ "БВФ "Нежданна" після 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення - рішення від 26 лютого 2019 року № (отримано керівником поштою 12 березня 2019 року) відсутні зареєстровані видані податкові накладні в ЄРПН, що є наслідком відповідальності платника згідно пункту 1201.2 статті 1201 розділу ІІ ПК України, про що складено акт від 07 березня 2019 року №874/21-22-51-12-01/22728825.

На підставі вказаного акту перевірки, відповідно до пункту120-1.2 статті 120-1 розділу ІІ ПК України відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № від 28 березня 2019 року про застосування до ТОВ "БВФ "Нежданна"штрафу в у сумі 91 086,50 грн., що складає 50 % від суми ПДВ 182 173,00 грн., вказаних у незареєстрованих податкових накладних після отримання податкового повідомлення - рішення № від 26 лютого 2019 року.

Не погоджуючись з викладеним товариство звернулося до суду з даним позовом.

Висновок суду першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що на підставі вказаного акту камеральної перевірки, згідно пункту 120-1.2 статті 120-1 розділу ІІ ПК України, відповідачем правомірно прийнято податкове повідомлення-рішення № від 26 лютого 2019 року, про застосування до ТОВ "БВФ "Нежданна" штрафу в у сумі 91 086,50 грн., що складає 50 % від суми ПДВ 182 173,00 грн., вказаних у незареєстрованих податкових накладних. Отримавши дане податкове повідомлення - рішення, позивач не здійснив реєстрацію спірних податкових накладних, у зв`язку з чим податковим органом на підставі висновків камеральної перевірки від 07 березня 2019 року №874/21-22-51-12-01/22728825 та відповідно до абзацу 2 пункту 120-1.2 статті 120-1 ПК України, правомірно прийнято податкове повідомлення - рішення від 28 березня 2019 року №, яким застосовано до позивача штраф у сумі 91 086,5 грн.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції правильним та таким, що відповідає вимогам Конституції України, Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом КАС України), Податковому кодексу України (надалі за текстом ПК України).

Джерела права й акти їх застосування.

Згідно пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити, зокрема, камеральні перевірки.

Відповідно підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (у редакції, що діяла на момент виникнення правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального (у редакції, чинній на момент проведення перевірки).

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Оцінка суду.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічні помилки, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов`язань або свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, акцизних накладних або про неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності, відповідальність за що передбачена статтями 120, 120-1, 120-2 ПК України.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року у справа №807/1183/19 (провадження К/9901/63353/18).

Предметом камеральної перевірки охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних.

Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Статтею 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Даний висновок узгоджується із позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 06 березня 2018 року у справі №821/193/17 (провадження К/9901/1857/17), від 16 квітня 2019 року у справі №826/4375/16 (провадження К/79901/38175/18), від 26 листопада 2018 року у справі №804/7106/16 (провадження К/9901/35665/18).

Таким чином, колегія суддів вважає, що під час здійснення камеральної перевірки податковий орган не обмежений у встановленні факту відсутності реєстрації податкової накладної згідно наявної інформації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Така податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця.

Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією.

При цьому, підпункт 71.1.9 пункту 78.1 статті 78 ПК України передбачено, що документальна позапланова перевірка здійснюється, якщо щодо платника податку подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит.

З огляду на вказані норми ПК України, виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки платника податків (продавця) виключно у випадках надходження відповідної скарги покупця на предмет:

- ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю;

- допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу;

- порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування.

З урахуванням викладеного колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що встановлення факту відсутності реєстрації податкової накладної не є підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України.

При цьому, перевіряючи обставини, якими податковий орган доводить склад вказаного податкового правопорушення, суд встановив наступне.

Умови, порядок та строки складання податкових накладних визначені статтею 201 ПК України.

Зокрема, пунктом 201.1. статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені (абзац 14, 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України.)

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платника податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зокрема, пунктом 120-1.2 статті 120-1 ПК України передбачено, що відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.

При цьому, згідно абзацу 2 пункту 120-1.2 статті 120-1 ПК України, відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.

Як вбачається із матеріалів справи, а саме згідно змісту акту камеральної перевірки від 07 лютого 2019 року, підставою для застосування до позивача відповідальності, передбаченої абзацом 1 пункту 120-1.2 статті 120-1 ПК України, є відсутність реєстрації ТОВ "БВФ "Нежданна" в ЄРПН податкових накладних за січень, червень, липень, серпень, грудень 2018 року на загальну суму ПДВ 182 173,00 грн., що підтверджується даними ІС "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" станом на 07 лютого 2019 року.

Зокрема, ТОВ "БВФ "Нежданна" було самостійно подано податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2018 року № від 19 лютого 2018 року, якою задекларовано податкове зобов`язання та їх детально розшифровано у Додатку 5, у розділі 1 "Податкові зобов`язання" Таблиця 1 "Операції на митній території України, що оподатковуються податком на додану вартість за основною ставкою 7%, крім ввезення товарів на митну територію України" задекларовано суму податку на додану вартість у розмірі 1 721,06 грн.

Проте, згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних за січень 2018 року податкова накладена на суму ПДВ 1 721,06 грн. не зареєстрована.

20 вересня 2018 року ТОВ "БВФ "Нежданна" було самостійно подано податкову декларацію з податку на додану вартість за серпень 2018 року №, якою задекларовано податкове зобов`язання та їх детально розшифровано у Додатку 5, у розділі 1 "Податкові зобов`язання" Таблиця 1.1 "Відомості про включені суми податку на додану вартість, вказані в податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних на дату подання податкової декларації з податку на додану вартість, до суми податкових зобов`язань за звітний (податковий) період" задекларовано загальну суму податку на додану вартість за основною ставкою у розмірі 66 119 грн., що складається з сум: 33 063,28 грн. та 33 055,66 грн.

Проте, згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних за серпень 2018 року податкові накладні на суму ПДВ 33 063,28 грн. та 33 055,66 грн. не зареєстровані.

21 січня 2019 року ТОВ "БВФ "Нежданна" подано податкову декларацію з податку на додану вартість за грудень 2018 року №, якою задекларовано податкове зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 361 877 грн. та їх детально розшифровано у Додатку 5.

Проте, згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних за грудень 2018 року зареєстровано податкові накладні за загальну суму ПДВ 299 842,76 грн., а податкові накладні на суму ПДВ 62 035 грн. не зареєстровані.

29 січня 2019 року ТОВ "БВФ "Нежданна" подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за червень 2018 року, яким скориговано показник податкового зобов`язання у сумі 1 594 503 грн.

Проте, згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних за червень 2018 року зареєстровано податкові накладні за загальну суму ПДВ 1 594 179,7 грн., а податкові накладні на суму ПДВ 323,30 грн. не зареєстровані.

29 січня 2019 року ТОВ "БВФ "Нежданна" подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за липень 2018 року, яким скориговано показник податкового зобов`язання у сумі 1 398 789 грн.

Проте, згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних за червень 2018 року зареєстровано податкові накладні за загальну суму ПДВ 1 346 814,17 грн., а податкові накладні на суму ПДВ 51 974,83 грн. не зареєстровані.

Обставини відсутності реєстрації податкових накладних позивачем під час розгляду справи не заперечувалися.

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо наявності підстав для складання відповідачем відповідно вимог пункту 120-1.2 статті 120-1 розділу ІІ ПК України податкового повідомлення-рішення № від 26 лютого 2019 року, про застосування до ТОВ "БВФ "Нежданна" штрафу в у сумі 91 086,50 грн., що складає 50 % від суми ПДВ 182 173,00 грн., вказаних у незареєстрованих податкових накладних.

При цьому, згідно матеріалів справи вбачається, що отримавши дане податкове повідомлення - рішення, позивач не здійснив реєстрацію спірних податкових накладних, у зв`язку з чим податковим органом на підставі висновків камеральної перевірки від 07 березня 2019 року №874/21-22-51-12-01/22728825 та відповідно до абзацу 2 пункту 120-1.2 статті 120-1 ПК України прийнято податкове повідомлення - рішення від 28 березня 2019 року №, яким застосовано до позивача штраф у сумі 91 086,5 грн., що не заперечувалось представником позивача.

На підставі викладеного колегія суддів погоджується з судом першої інстанції щодо відмови ТОВ "БВФ "Нежданна" у задоволенні позову в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи скаржника про те, що суд першої інстанції безпідставно вдався до аналізу обставин щодо реєстрації/не реєстрації податкових накладних позивачем, що не є предметом спору. У рамках даного судового провадження межі судового контролю передбачають дослідження правомірності донарахування платнику податків податкових зобов`язань за результатами саме камеральної перевірки. Позиція позивача в цьому питанні ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду, що буда викладена неодноразово, а саме в постановах від 22 травня 2018 року (провадження К/9901/34999/18), від 23 травня 2018 року (провадження К/9901/3230/18), від 13 червня 2018 року справа №26/623/13-а (провадження К/9901/453/18)

Так, суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно вимог позовної заяви товариство звернулося до суду з даним позовом, серед іншого, щодо скасування податкового повідомлення-рішення від 26 лютого 2019 року № про застосування штрафу в розмірі 50% у сумі 91 086,50 грн. у зв`язку з відсутністю реєстрації податкових накладних. Тобто, з вимогою щодо встановлення правомірності складання податкового повідомлення-рішення на підставі відсутності реєстрації податкових накладних.

Таким чином, колегія суддів вважає правильним в оскаржуваному рішенні суду першої інстанції від 11 липня 2019 року аналіз встановлення правомірності складання податкового повідомлення-рішення на підставі відсутності реєстрації податкових накладних, оскільки у даній справі це є предметом спору.

Більш того, дослідивши рішення Верховного Суду на які посилався позивач в апеляційній скарзі, як на практику, колегією суддів встановлено, що суд задовольнив касаційну скаргу товариства на підставі того, що суди першої та апеляційної інстанції безпідставно вдалися до аналізу обставин щодо реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагента, покладених в основу спірних донарахувань, у рамках даного судового провадження, зазначивши, що межі судового контролю в даній справі передбачають дослідження правомірності донарахування платнику податків податкових зобов`язань за результатами камеральної перевірки.

При цьому, колегія суддів зазначає, що у даній справі судом першої інстанції будь-якого аналізу обставин щодо реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагента не проводилося, у даній справі суд першої інстанції аналізував лише дані Єдиного реєстру податкових накладних щодо відсутності чи наявності реєстрації накладних, що згідно вищевказаних норм передбачено чинним законодавством під час здійснення камеральної перевірки.

Також колегія суддів залишає поза увагою доводи скаржника про те, що статтею 75 ПК України не передбачено під час камеральної перевірки встановлення факту не реєстрації податкових накладних, вказані факти можуть бути встановлені виключно в ході документальної перевірки, оскільки зазначені доводи спростовано висновками суду першої інстанції з якими погоджується колегія суддів.

Статтею 316 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скаргах доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат згідно вимог статті 139 КАС України не передбачено.

Керуючись статтями 316, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна виробнича фірма "Нежданна" залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Багатопрофільна виробнича фірма "Нежданна" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про скасування податкових повідомлень-рішень залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 23 жовтня 2019 року.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Федусик А.Г. Семенюк Г.В.