Справа № 520/7787/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

21 жовтня 2019 р. № 520/7787/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сагайдака В.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Архітектурне бюро РІЧ" (вул. Данилевського, буд. 27, кв. 11, м. Харків, 61058, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21-а, м. Харків, 61145, ) про скасування припису і постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне підприємство "Архітектурне бюро РІЧ", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд скасувати:

припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 515/554-Пр від 23.07.2019 року;

постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №36/1020-6330 від 30.07.2019 року, винесені Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.08.2019 р. відкрито спрощене провадження в адміністративній справі №520/7787/19.

Запропоновано відповідачу подати до суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали відзив на позов та докази на обґрунтування відзиву, а також докази направлення відзиву позивачу.

Відповідач надав до суду відзив згідно змісту якого у задоволенні вимог просив суд відмовити.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вказане вище, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено, що відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 та відповідно до вимоги головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо порушення суб`єктом містобудування юридичною особою Комунальним житловим ремонтно - експлуатаційним підприємством 1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято наказ №132-П від 05.07.2019 р. «Про проведення позапланової перевірки»(а.с.58).

Пунктом 1 наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлової будівлі під гуртожиток коридорного типу за адресою: пр. Незалежності, 65 (колишній пр . Леніна, 65) м. Ізюм Харківської області» (Приватне підприємство "АРХІТЕКТУРНЕ БЮРО РІЧ", зареєстроване за адресою: м. Харків, вул. Шатілова Дача, 4 оф. 307, ). Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт.

Наказом від 19.07.2019 р. №150-П продовжено строк проведення перевірки на два робочі дні(а.с.59).

На виконання вказаних вище наказів оформлені направлення для проведення позапланового заходу від 05.07.2019 р. та від 19.07.2019 р.(а.с.60-61).

За результатами заходу складено акт №515/554-А від 23.07.2019 р. про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій(а.с.62-63).

Згідно змісту акту від 23.07.2019 р. керівник ПП "АРХІТЕКТУРНЕ БЮРО РІЧ" ОСОБА_2 не допустила посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва: «Реконструкція нежитлової будівлі під гуртожиток коридорного типу за адресою: пр . Незалежності. 65 ( колишній пр . Леніна . 65) м. Ізюм, Харківська обл.» а саме: керівник приватного підприємства «АРХІТЕКТУРНЕ БЮРО РІЧ» ОСОБА_2 була ознайомлена з направленням для проведення позапланової перевірки, проте посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю не представила відповідних документів, пояснень, довідок необхідних під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушила положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 11, 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553.

Також посадовими особами складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.07.2019 р.(а.с.64-65) та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №515/554-Пр від 23.07.2019 року(а.с.66-67).

Згідно змісту припису з метою усунення виявлених порушень вимагається усунути порушення шляхом допуску посадових осіб Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області до проведення перевірки на об`єкті в термін до 06 серпня 2019 р. з наданням документів, пояснень, довідок, відомостей, матеріалів з питань, що виникнуть під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Від підпису та отримання акту, припису та постанови позивач відмовився, відтак вказані документи надіслані засобами поштового зв`язку за №014(а.с.68), які, як встановлено судом з сайту «УКРПОШТА» вручені 25.07.2019 р.

Постановою №36/1020-6330 від 30.07.2019 року визнано Приватне підприємство "Архітектурне бюро РІЧ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 60210 грн.(а.с.69-70).

Згідно зі статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Пунктом 6 частини 1 статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Отже, аналізуючи вказане вище, суд дійшов висновку про те, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом.

Саме з посиланням на вказану підставу відповідачем прийнято наказ про проведення перевірки.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

З пункту 18 Порядку №553 вбачається, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пунктів 21, 22 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, обов`язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред`явлення перед початком такої перевірки уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та проведення перевірки у присутності позивача або його представника, а також оформлення результатів перевірки актом, на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Суд зауважує, що відповідачем не надано суду жодного доказу, що посадовими особами Інспекції перед початком перевірки повідомлено про початок такої перевірки уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Проте, відповідач не надав суду доказів вручення направлення для проведення позапланової перевірки уповноваженій особі суб`єкту містобудування, що суперечить Порядку №553.

Відповідно до статті Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначена Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995р. № 244.

Відповідно до п. 13 цього Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно п.17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 6 квітня 1995р. №244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до протоколу (а.с.65) розгляд справи про правопорушення призначено на 30.07.2019 р. та як встановлено судом позивач про вказану обставину дізнався 25.07.2019 р., тобто з дотриманням терміну, що визначений Порядком.

Судом встановлено, що 19.02.2016 р. між Комунальним житловим ремонтно експлуатаційним підприємством (в якості замовника) та ПП "Архітектурне бюро РІЧ" (в якості підрядника) укладено договір підряду №0101(а.с.21-25).

Відповідно до п. 1.1 договору підрядник зобов`язується на свій ризик та своїми силами виконати проектно- кошторисну документацію з реконструкції існуючої нежитлової будівлі під гуртожиток коридорного типу з надбудовою мансардного поверху в м. Ізюм по проспекту Леніна 65, згідно ДСТУБД.1.1-1:2013, ДК 021-20-6 (Послуги з архітектурного проектування) згідно додатку №1, а замовник зобов`язується прийняти вказані роботи і оплатити їх на умовах, передбачених цим договором. Код об`єкту згідно з «Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000» -1130.3.

Даний Договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2016р.(пункт 7.1 договору).

Також, 20.12.2016 р. між Українським фондом соціальних інвестицій та замовником - Агенцією з Впровадження МП №14-63-28-00-11 «Створення житлових умов для ВПО в м.Ізюм, Харківська область (соціальний гуртожиток) та проектувальником - ПП "Архітектурне бюро РІЧ" укладено договір підряду на надання послуг зі здійснення авторського нагляду №SS-С-1400061- KFW (а.с.26-35).

В подальшому між Комунальним житловим ремонтно-експлуатаційним підприємством (в якості замовника) та ПП "Архітектурне бюро РІЧ" (в якості виконавця) укладено договір підряду №45-П/17 від 27.02.2017 р.(а.с.36-37).

Відповідно до п. 1.1 договору замовник доручає, а виконавець приймає на себе виконання робіт, визначених кодом ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 (ДК 021:20-2 Архітектурні, інженерні та планувальні послуги), а саме коригування проектно-кошторисної документації об`єкта: «Реконструкція нежитлової будівлі під гуртожиток коридорного типу за адресою м. Ізюм, пр. Незалежності, 65 ».

З матеріалів справи встановлено, що 30.03.2017 р. Комунальним житловим ремонтно-експлуатаційним підприємством, як замовником, подано до Департаменту декларацію про початок будівельних робіт «Реконструкція нежитлової будівлі під гуртожиток коридорного типу за адресою: м. Ізюм, пр. Леніна, 65(а.с.17-20).

У відповідності з ч. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Як вбачається з декларації проектна документація розроблена ПП "Архітектурне бюро РІЧ" (м. Харків, вул. Шатілова Дача, 4, оф. 307, ).

Згідно наданої позивачем інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно нежитлова будівля за адресою: м. Ізюм, пр. Леніна, 65 належить територіальній громаді міста Ізюм в особі Ізюмської міської ради(а.с.38-39).

За змістом ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Статтею 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначені правопорушення за які суб`єкти містобудування, що виконують будівельні роботи, несуть відповідальність.

Згідно п. 2. ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Судом враховано, що пунктом IV додаткової угоди №2 від 20.06.2018 року (а.с.33-34) до договору № SS-C-1400061-KFWвід 20.12.2016 року зазначено термін дії договору - до 31.10.2018 року.

Отже, за наслідком припинення дії договору та відсутності його пролонгації у позивача були відсутні правові підстави продовжувати авторський нагляд.

Як встановлено судом, позивача притягнуто до відповідальності за недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва за адресою: м. Ізюм, пр-т. Незалежності (Леніна ), 65.

В свою чергу, позивач за своїм статусом не міг допускати будь-кого на об`єкт, оскільки не є ані його власником, ані замовником чи будівельною організацією.

Присутність ОСОБА_2 на об`єкті за адресою м. Ізюм, пр. Леніна, 65 не може свідчити про виконання будівельних робіт за відсутності інших доказів з цього приводу.

З огляду на вказане, позивач не є суб`єктом містобудування в даному випадку, відтак позовна вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Архітектурне бюро РІЧ" (вул. Данилевського, буд. 27, кв. 11, м. Харків, 61058, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21-а, м. Харків, 61145, ) про скасування припису і постанови - задовольнити.

Скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 515/554-Пр від 23.07.2019 року.

Скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №36/1020-6330 від 30.07.2019 року, винесені Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21-а, м. Харків, 61145, )на користь Приватного підприємства "Архітектурне бюро РІЧ" (вул. Данилевського, буд. 27, кв. 11, м. Харків, 61058, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 1921 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 21 жовтня 2019 р.

Суддя Сагайдак В.В.