Справа № 640/521/19
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2019-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

22 жовтня 2019 року

Київ

справа №640/521/19

адміністративне провадження №К/9901/22587/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 640/521/19

за позовом ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України, Державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві, третя особа - Державна казначейська служба України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2019 року, постановлену суддею Вєкуа Н.Г. та

на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2019 року, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Кузьмишиної О.М., суддів: Костюк Л.О., Сорочка Є.О.,

УСТАНОВИВ:

Суть спору.

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 (надалі - позивач) до Державної судової адміністрації України (надалі - відповідач-1), державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві (надалі - відповідач-2), третя особа: Державна казначейська служба України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Позов ОСОБА_1 мотивовано тим, що нелегитимна та неповноважна колегія суддів Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у складі головуючого судді Жукова С.В., суддів Білоуса В.В., Ткаченко Н.Г. винесла незаконно та з ознаками скоєння явно злочинів ухвалу про стягнення з ОСОБА_1 штрафу у розмірі 1 762,00 грн в дохід Державного бюджету України, що в подальшому призвело до явно злочинних дій та рішень державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві щодо незаконного визнання ОСОБА_1 боржником та відкриття виконавчого провадження та накладення арешту на майно ОСОБА_1 .

Позивач також зазначив, що у зв`язку з протиправними, явно злочинними, дискримінаційними та корумпованими діями колегії суддів Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у складі головуючого судді Жукова С.В., суддів Білоуса В.В., Ткаченко Н.Г., Державної судової адміністрації України, державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві, йому завдано моральну шкоду.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Підставою для прийняття судом першої інстанції рішення про залишення позовної заяви без розгляду стало зловживання позивачем своїми правами, що полягає у висловленні на адресу суду та суддів, Державної судової адміністрації України, державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві образливих тверджень.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Окружного адміністративного суду м.Києва від 20 травня 2019 року залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції мотивував своє рішення тим, що судом першої інстанції вірно зауважено, що використання образливих висловлювань ОСОБА_1 на адресу суду та суддів, інших учасників процесу є недопустимим при оформленні позовної заяви, які до того ж визначені позивачем в якості підстави позову. Тому, застосування позивачем в тексті позовної заяви висловів, які дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, учасників справи, суд першої інстанції вірно розцінив як зловживання процесуальними правами.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух у касаційній інстанції.

09 серпня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2019 року у справі № 640/521/19, в якій просив скасувати вказані судові рішення.

В обґрунтування касаційної скарги скаржник вказував, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про зловживання позивачем процесуальними правами, посилаючись на порушення ними норм процесуального права. Скаржник зазначив, що ухвала від 20 травня 2019 року про залишення його позову без розгляду є грубим порушенням статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, адже винесена судом першої інстанції передчасно, без повернення з апеляційного суду матеріалів, які є невід`ємними у справі доказами. Також, суд апеляційної інстанції, переглядаючи ухвалу суду першої інстанції, не дослідив повно обставини справи, не надав оцінки доказам, судове засідання 10 липня 2019 року не провів, що підтверджується відсутністю у справі протоколу судового засідання та довідки щодо обов`язкового технічного запису судового засідання.

Ухвалою Верховного Суду від 20 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2019 року у справі № 640/521/19 за позовом ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України, Державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві, третя особа - Державна казначейська служба України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

11 вересня 2019 року від скаржника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М.

У зв`язку із надходженням 11 вересня 2019 року від ОСОБА_1 заяви про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М., у даній в адміністративній справі № 640/521/19, ухвалою Верховного Суду від 13 версня 2019 року провадження у справі зупинено до вирішення заяви про відвід.

Ухвалою судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Кашпур О.В. від 16 вересня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Єресько Л.О. в адміністративній справі №640/521/19 відмовлено.

Ухвалами судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Кашпур О.В. від 26 вересня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Загороднюка А.Г., Соколова В.М. в адміністративній справі №640/521/19 відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року поновлено провадження в адміністративній справі №640/521/19 та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження на 22 жовтня 2019 року.

Позиція інших учасників справи.

Від відповідачів та третьої особи відзиву на касаційну скаргу не надходив, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає касаційному перегляду справи.

Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи.

Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а також надаючи оцінку правильності застосування судом першої та апеляційної інстанції норм процесуального права, виходить із наступного.

З матеріалів справи слідує, що підставою для прийняття судом першої інстанції рішення про залишення позовної заяви без розгляду, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, стало зловживання позивачем своїми правами, що полягає у висловленні на адресу суду та суддів, Державної судової адміністрації України, державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві образливих тверджень.

Колегія суддів погоджується із такими висновками судів попередніх інстанцій, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 9 частини 3 статті 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Частиною 3 статті 45 КАС України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до частини 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За частиною другою цієї статті, суд з урахуванням конкретних обставин справи, може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.

Слід враховувати, що наведений у частині 2 статті 45 КАС України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Відповідно до пункту 1 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Колегія суддів Верховного Суду зазначає, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19.

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 , звертаючись із позовом про неправомірність дій та рішень державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві, пов`язаних із виконанням ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 штрафу на користь Державного бюджету України, а також вказуючи про неправомірність самої ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року використовує в якості обґрунтувань своїх вимог образливі твердження на адресу суду та суддів, Державної судової адміністрації України, державного виконавця Дерев`янчука С.В. Шевченківського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві (абзац третій, п`ятий, шостий першої сторінки, абзац третій другої сторінки, абзац перший, другий, третій третьої сторінки, абзац другий, третій, четвертий четвертої сторінки, третій, п`ятий, шостий п`ятої сторінки позовної заяви, а також в самих позовних вимогах).

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що використання образливих висловлювань ОСОБА_1 на адресу суду та суддів, інших учасників процесу є недопустимим при оформленні позовної заяви, які до того ж визначені позивачем в якості підстави позову.

Таким чином, застосування позивачем в тексті позовної заяви висловів, які дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, учасників справи, суди попередніх інстанцій вірно розцінили як зловживання процесуальними правами.

В контексті вищевикладеного, колегія суддів Верховного Суду погоджується із висновками судів попередніх інстанцій стосовно наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду з підстав допущення позивачем процесуальних зловживань.

Доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи і не дають підстав вважати, що при прийнятті оскаржуваного рішення, судами попередніх інстанцій було порушено норми процесуального права.

За правилами частини 1 статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 статті 350 цього ж Кодексу визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Таким чином, оскільки суди попередніх інстанцій не допустили порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а судові рішення першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Висновки щодо розподілу судових витрат

З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2019 року у справі № 640/521/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк

В.М. Соколов

Судді Верховного Суду