Справа № 160/7281/19
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 жовтня 2019 року Справа № 160/7281/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГолобутовського Р.З.
за участі секретаря судового засіданняГрунської Ю.О.
представника позивача представника відповідача Костюк Т.В. Ховрич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АРСЕНАЛ" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 року провадження у справі відкрито та справу ухвалено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що факт недопуску посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки не має свого об`єктивного підтвердження, а також що відповідачем були порушені вимоги Постанови КМУ № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» в частині належного повідомлення позивача про розгляд справи щодо притягнення його до відповідальності у сфері містобудівної діяльності, внаслідок чого останній був позбавлений можливості взяти участі у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка його стосується та, відповідно, запобігти застосуванню безпідставних штрафних санкцій до нього.
Ухвалою суду від 31.07.2019 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено справу до розгляду.
16.09.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому зазначено, що всі повідомлення направлялись позивачу за адресою, яку він зазначав у повідомленні про початок будівельних робіт, а відтак, про розгляд справи останній був повідомлений належним чином. Факт недопуску підтверджено актом, складеним інспектором у порядку встановленому чинним законодавством.
24.09.2019 року позивачем подано відповідь на відзив, у якій підтримано правову позицію, що аналогічна викладеній у позовній заяві.
08.10.2019 року від відповідача надійшло заперечення проти відповіді на відзив, у якому підтриману викладену у відзиві позицію.
Позивач у судовому засіданні підтримала позовну заяву та просила її задовольнити у повному обсязі.
Відповідач у судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, суд встановив наступні обставини.
ТОВ "Арсенал" на підставі договору купівлі-продажу придбало незавершене будівництво об`єкта нерухомого майна за адресою: пр. Миру, 41 м. Дніпропетровськ.
24.07.2018 року Наказом Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №279 затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва ТОВ "Арсенал", які є чинними.
Не погодившись із вказаною постановою позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Абзацом 2 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок).
Відповідно до п. 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. (п. 7 Порядку).
Пунктом 7 Порядку закріплено, що підставою для проведення позапланової перевірки може бути:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Таким чином, чинне законодавство не зобов`язує відповідача повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. Поряд з цим, у суб`єкта містобудування не виникає обов`язку постійно знаходитись на об`єкті будівництва, оскільки останньому не повідомляється завчасно про проведення перевірки. Відтак, відповідальність за недопущення посадових осіб має наставати у випадку вчинення фактичних дій, направлених на недопущення посадової особи на об`єкт будівництва, що має бути підтверджено належними та допустимими доказами.
Відповідно до п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. Відповідачем, окрім акту перевірки, не надано доказів фото-, відеофіксації факту недопуску посадвої особи до перевірки, інших доказів недопущення посадової особи до первірки. Також, Акт не містить інформації про наявність представника ТОВ «АРСЕНАЛ» на об`єкті будівництва під час перевірки.
Враховуючи те, що проведення перевірки відбулось без попередження позивача про проведення перевірки (не повідомлено про час та підстави її проведення, не повідомлено про необхідність бути присутнім та необхідність надати документацію), за відсутності позивача під час проведення перевірки на об`єкті будівництва, відсутності фактичних дій направлених на недопущення посадової особи відповідача, то склад адміністративного правопорушення, передбачений, п. 6 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» у цьому випадку відсутній.
Крім того, позивачу, як особі, до якої застосовуються санкції як міра відповідальності, повинно було бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи щодо притягнення його до відповідальності.
Відповідно до п.16-20 Постанови КМУ № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників. Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до п. 3 Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Окрім того, направлення постанови за адресою, що не відповідає місцезнаходженню позивача, свідчить про поважність пропущення останнім строку звернення до суду.
Доводи відповідача про те, що протокол, припис, постанова направлені за адресою, вказаною у повідомленні про початок будівельних робіт, а тому позивач був повідомлений про розгляд справи належним чином, суд не бере до уваги, оскільки спірні правовідносини регулюються Постановою КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а не Постановою КМУ № 466 від 13 квітня 2011 року «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт».
Відповідно до п.20 Постанови КМУ № 244 від 06 квітня 1995 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:
1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;
2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;
3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;
4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;
5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.
Отже, відповідач не повідомив належним чином позивача про час та місце розгляду справи. Позивачу, як особі, до якої застосовуються санкції як міра відповідальності, не забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи щодо притягнення його до відповідальності. Це право є гарантією реалізації прав на участь у засіданні, спростування недостовірної інформації, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо, що в цьому випадку не було дотримано, а відтак, є підставою для скасування винесеної постанови.
У силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду у розмірі 1921 грн., що документально підтверджується квитанцією від 31.07.2019 р. № ПН1043452.
Отже, сплачений судовий збір у сумі 1921 грн. підлягає стягненню на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення складене 11 жовтня 2019 року.

Суддя (підпис) Р.З. Голобутовський