Справа № 820/2540/17
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

23 жовтня 2019 року

Київ

справа №820/2540/17

адміністративне провадження №К/9901/43671/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Мороз Л.Л.,

суддів: Бучик А.Ю., Рибачука А.І.,

розглянувши у порядку попереднього розгляду у касаційній інстанції адміністративну справу №820/2540/17

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування наказу, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року, ухвалену у складі головуючого судді Мороко А.С., та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2017 року, постановлену у складі: головуючого судді Зеленського В.В., суддів: Калиновського В.А., П`янової Я.В.,

в с т а н о в и в :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просила скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 16.06.2017 № 188, яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 04.04.2017 № ХК06 на об`єкт "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3".

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2017 року, в задоволенні позову відмовлено.

Судами встановлено, 6 червня 2017 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на підставі наказів № 1 від 11.04.2016 та № 154 від 26.05.2017 і колективного звернення громадян, винесено направлення №476-к на здійснення позапланової перевірки на об`єкті "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3".

8 червня 2017 року головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, про що складено акт перевірки № 448/476-А.

Проведеною перевіркою встановлено, що нежитлові приміщення другого поверху № V, 20-:-34, 23а, 31а, розташовані в нежитловій будівлі літ. "Г-2", загальною площею 218,8 кв.м. по вул АДРЕСА_3 та належать фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 на підставі договору купівлі - продажу від 17.04.2015 № 885.

В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих будівельних робіт наявна інформація щодо об`єкту: "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3 ", об`єкт II категорії складності, декларація про початок виконання будівельних робіт № ХК 806, квітень 2017 року, замовник - ФОП ОСОБА_1 .

Під час перевірки встановлено факт виконання будівельних робіт у двоповерховій нежитловій будівлі літ. "Г-2" по АДРЕСА_3 , а саме - у нежитлових приміщеннях другого поверху демонтовані вікна та двері, внутрішнє оздоблення, демонтована існуюча конструкція двоскатної покрівлі, над рівнем другого поверху виконаний монолітний залізобетонний пояс по периметру будівлі і розпочато роботи по влаштуванню стін з керамічної цегли на висоту орієнтовно 1,20м з улаштуванням віконних отворів (будівництво мансардного поверху).

Листом від 08.06.2017 вх.№ А-9-1403/0/248-17 інженер технічного нагляду ОСОБА_5 ОСОБА_6 повідомила, що договір на проведення технічного нагляду укладений, але технічний нагляд на об`єкті нею не здійснювався, оскільки замовник не попередив про початок виконання будівельних робіт.

Згідно листа ФОП ОСОБА_7 від 07.06.2017 №1, ним розроблено проектну документацію по об`єкту: "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3 ". Проектна документація щодо будівництва мансардного поверху ним не розроблялась. Про виконані роботи з відхиленням від робочої проектної документації ФО-П ОСОБА_7 повідомлено замовника та зроблено відповідний запис в журналі авторського нагляду.

Згідно листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 08.06.2017 №2914/0/27-17- вихідні дані для проектування, а саме містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по АДРЕСА_3 для проектування вказаного об`єкту не надавались.

На підставі викладеного, перевіряючий дійшов до висновку, що будівельні роботи по влаштуванню стін з керамічної цегли з улаштуванням віконних отворів (будівництво мансардного поверху) над будинком літ. "Г-2" по АДРЕСА_3 відбуваються зі зміною зовнішньої конфігурації будівлі та відносяться до виду будівництва «реконструкція». Будівельні роботи з улаштування мансардного поверху виконуються з відхиленням від затвердженого проекту по об`єкту: "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3 ", без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, без належно затвердженого проекту щодо будівництва мансардного поверху, без забезпечення замовником здійснення технічного нагляду, що є порушенням вимог ч. 5 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2, 3 ст. 5 Закону України "Про основи містобудування", ч. 1 ст. 9, ч. 2 ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність".

У зв`язку з наведеним, наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 16.06.2017 №118 було скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ХК06 від 04.04.2017 на об`єкт: "Капітальний ремонт нежитлових приміщень другого поверху та покрівлі в будинку літ. "Г-2" за адресою: АДРЕСА_3" (замовник - ФОП ОСОБА_1 ).

Вважаючи вказаний наказ протиправним, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, мотивував своє рішення тим, що оскільки позивачем не були отримані дозвільні документи, що дають право на виконання таких будівельних робіт, як реконструкція нежитлових приміщень, тому встановлене під час перевірки порушення вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації - є підставою для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт органом державного архітектурно-будівельного контролю.

У касаційній скарзі позивач заявив вимогу про скасування ухвалених у справі судових рішень та ухвалення нового про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права. Заявник вказує, що відповідачем перевірку проведено з порушенням вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, а тому спірний наказ є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

У поданих запереченнях відповідач просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.

Суд, переглянувши судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється ДАБІ України та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п.7 вищезазначеного Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п.16 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Суди встановили та дослідили, що перевірка проведена на підставі колективного звернення мешканців будинку та з дотриманням Порядку № 553.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи скаржника щодо відсутності підстав для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, оскільки під час будівельних робіт не здійснювалось відхилення від затвердженого проекту, з огляду на таке.

Відповідно до статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації.

За приписами частини сьомої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

На реалізацію наведеної норми абзацами 7, 8 пункту 22 Порядку № 466 закріплено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, підставою для скасування декларації про початок будівництва є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати відповідні будівельні роботи.

Пунктом п.3.2 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво передбачено, що будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

За приписами п.3.7 вказаних ДБН капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Згідно з п. 3.21 ДБН реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Перевіркою встановлено, що позивачем проводяться роботи, які за своїм обсягом є реконструкцією будівлі, за відсутності документа, який дає право виконувати відповідні будівельні роботи, а декларація була надана позивачу на виконання таких будівельних робіт, як капітальний ремонт.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про правомірність оскаржуваного наказу та відсутність підстав для його скасування.

Доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновків судів та обставин справи не спростовують, не дають підстав вважати, що судами невірно застосовано норми матеріального права чи порушено норми процесуального права, а зводяться до переоцінки досліджених судом доказів.

За змістом частини першої статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Суди першої та апеляційної інстанцій ухвалили судові рішення, правильно застосувавши норми матеріального права та не допустили порушень норм процесуального права, тому касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення судів - без змін.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 354, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

Л.Л. Мороз

А.Ю. Бучик

А.І. Рибачук,

Судді Верховного Суду