Справа № 420/4384/19
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4384/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.;

за участі:

секретаря судового засідання - Кушкань Т.В.;

представника позивача та третьої особи - Шишлюк В.Р.;

представників відповідача - Потапова С.А., Юдкіна С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці ДФС, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГЛ Україна» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак», про визнання протиправними та скасування рішення від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019 та постанови від 27.06.2019 року № 1358/50000/19, -

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Одеської митниці ДФС, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГЛ Україна» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак», в якій просив: визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2019 від 21.05.2019 року; визнати протиправною та скасувати постанову Одеської митниці ДФС про порушення митних правил № 1358/50000/19 від 27.06.2019 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. 12.03.2019 року між ТОВ «Стрючок Пак» (Замовник) та ТОВ «ТГЛ Україна» (Виконавець) було укладено договір послуг по декларуванню та митному оформленню вантажів № 10:54, відповідно до умов якого виконавець взяв на себе обов`язок здійснювати операції з митного оформлення вантажів в інтересах замовника. З метою реалізації вищевказаного договору, виконавцем було уповноважено митного брокера ОСОБА_1 для митного оформлення вантажів. ОСОБА_1 є митним брокером та перебуває у трудових відносинах в ТОВ «ТГЛ Україна». 18.05.2019 року позивач, діючи в якості представника в інтересах декларанта ТОВ «Стрючок Пак» подав до Одеської митниці ДФС електронну митну декларацію типу «ІМ -40 АА» № UA500170 / 2019/ 012034, за якою було задекларовано товар № 1 «Обладнання для виробництва сумок з нетканих матеріалів з гідравлічним пресом для перфорації, нова. Модель ZXL - С700», Виробник: ZHEJLANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD., що переміщувався в контейнері № MRKU 6076856. Код згідно української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) . На підтвердження правильності обрання вказаного коду свідчать наступні документи: сертифікат походження товару № С193301А04760045 від 01.04.2019, в якому вказаний код товару 8449; експортна декларація № 73388313 від 23.03.2019 року, в якій зазначено код товару ; висновок експерта Торгово-промислової палати № ЗЕД - 080 від 14.05.2019 року, в якому код товару . 21.05.2019 року Одеською митницею ДФС було складено Акт про проведення огляду товару, підписаний начальником відділу митного оформлення № 1 митного поста «Південний» ОСОБА_2 . Згідно з вищевказаним актом, код УКТ ЗЕД було змінено на наступний: . У зв`язку з чим, посадовою особою відділу митного оформлення № 1 митного поста «Південний» Одеської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару від 21.05.2019 p. № KT-UA-2019, яким код товару згідно з УКТ ЗЕД визначено, як . На підставі вищезгаданого акту та рішення, 27.06.2019 року Одеською митницею ДФС було складено постанову в справі про порушення митних правил № 1358/50000/19 у відношенні митного брокера. Згідно даною постановою позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України; на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що на день вчинення правопорушення становило - 111506,52 грн.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської митниці ДФС, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГЛ Україна» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак», про визнання протиправними та скасування рішення від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019 та постанови від 27.06.2019 року № 1358/50000/19 було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що стандартними правилами 6.3, 6.4 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (дата підписання: 18.05.1973, дата приєднання України: 15.02.2011, дата набрання чинності для України: 15.09.2011) визначено, що при застосуванні митного контролю використовується система управління ризиками. Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, в тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки. Під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації № UA500170/2019/012034 від 18.05.2019 програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю: 107-3 - Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 202-1 - Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації; 911-1 - Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки. Вказані форми були згенеровані у зв`язку з тим, що це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік, отже необхідно здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару, правильності класифікації товару, а також необхідно перевірити задекларовані документи, що підтверджуюсь походження товарів. 21.05.2019 був проведений огляд товару позивача, про що складено акт від 21.05.2019 № UA500170/2019/012034, за результатами якого, а також аналізу поданих для здійснення митного оформлення товару документів та додатково надісланого технічного опису товару моделі ZXL-C700, зокрема, встановлено, що: у висновку експерта від 14.05.2019 № ЗЕД-080, виданого Дніпропетровською ТПП, у якості підстави для винесення висновку зазначені наступні документи: зовнішньоекономічний договір від 17.12.2018 № NM-1718-1, пакувальний лист, інвойс від 23.03.2019 № ZX20181227R, коносамент від 01.04.2019 № MRFB19032337, копія митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 № 73388313. Таким чином, інформація щодо технологічних функцій багатофункціональної машини для виробництва сумок з нетканих матеріалів, яка міститься у доповненні від 18.12.2018 № 2 до зовнішньоекономічного контракту, експерту не надавалася; у копії митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 № 73388313 опис товару, складено китайською мовою. Перекладу цього опису Одеській митниці не надавалося; у додатково наданому технічному опису товару моделі ZXL-C700 (пункт 5) зазначено, що процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом термічного з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання. Враховуючи вищевикладені характеристики товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 21.05.2019 відділом митного оформлення № 1 митного поста «Південний» Одеської митниці ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019, яким заявлений код УКТ ЗЕД (графа 33 митної декларації) змінено на код УКТ ЗЕД та наведено наступний опис товару (графа 31 ВМД): «Многофункціональна машина для виготовлення сумок з нетканих матеріалів, модель ZXL-C700, Процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом термічного з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання, У частково розібраному стані для більш зручного транспортування. Виробник: ZHEJIANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD, Країна виробництва СN. Торговельна марка: немає даних» (ставка мита - 5 % від митної вартості товарів).

У відповіді на відзив позивач зазначає, що ОСОБА_1 є належним позивачем у справі, оскільки адміністративний позов подано у його власних інтересах, а також тому, що адміністративний штраф у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів що становить 111506,52 грн. було накладено на позивача як на фізичну особу, на підставі постанови Одеської митниці ДФС про порушення митних правил від 27.06.2019 року, що винесена за результатами ухвалення рішення Одеської митниці ДФС про визначення коду товару № КТ-UA від 21.05.2019 року. В даному випадку, позивачем визначено код товару за УКТ ЗЕД на підставі наявних у нього та поданих до митного органу документів. Між тим, оскаржуваною постановою у справі про порушення митних правил не встановлено жодного факту подання позивачем недостовірних документів, надання ним недостовірної інформації та/або ненадання заявником всієї наявної у нього інформації.

В запереченнях відповідач вказує, що зазначені ОСОБА_1 позовні вимоги не можуть бути розглянуті в одному провадженні, оскільки вони не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, не є основними та похідними позовними вимогам. Під час прийняття вищезазначеного рішення посадові особи митниці керувалися положеннями Митного кодексу України, Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) в редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19.09.2013 № 584-VII, Основних правил інтерпретації класифікації товарів в УКТ ЗЕД, Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401 (пояснень до групи 85 розділу XVI), Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397), акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу від 21.05.2019 № UA500170/2019/012034, технічних характеристик товару ZXL-C700 (пункт 5).

В поясненнях Товариство з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак» зазначає, що відповідно до технічних характеристик заводу-виробника товару машина ZXL-C700 використовує в процесі виробництва сумок вдавлювання (тобто, гідравлічний процес), а бокове ущемлення сумки можливе як з використанням ультразвукового зварювання, так і з використанням прес-форми (тобто, гідравлічного процесу вдавлювання). Враховуючи викладене, відповідачем безпідставно визначено у п.2 Рішення «Опис товару», що процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом терміческого з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання. Саме виходячи з опису товару визначаються критерії для віднесення товару до товарної підкатегорії.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

17.12.2018 року ТОВ «Стрючок Пак» (Покупець) уклало з компанією «ZHEJLANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD» (Постачальник) зовнішньоекономічний контракт № NM-1718-1, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується продати, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити за багатофункціональну машину для виробництва сумок з нетканих матеріалів ZXL-С700 з гідравлічним пресом для перфорації (Товар).

12.03.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГЛ Україна» уклало з Товариством з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак» Договір № 10:54 послуг по декларуванню та митному оформленню вантажів.

ОСОБА_1 є митним брокером та перебуває у трудових відносинах в ТОВ «ТГЛ Україна».

18.05.2019 року митним брокером ОСОБА_1 з метою митного оформлення поставленого товару за договором від 17.12.2018 року № NM-1718-1 було підготовлено та подано до Одеської митниці ДФС електронну митну декларацію типу «ІМ 40 АА » № UA500170/2019/012034, за якою було задекларовано товар № 1 «Обладнання для виробництва сумок з нетканих матеріалів з гідравлічним пресом для перфорації, нова. Модель ZXL-С700», Виробник: ZHEJLANG ZHENGXIN MACHINERY CO ., LTD.», що переміщувався в контейнері № MRKU 6076856.

В графі 33 митної декларації типу «ІМ 40 АА » № UA500170/2019/012034 від 18.05.2019 року було зазначено код товару згідно УКТ ЗЕД - (ставка ввізного мита 0 %).

Для підтвердження коду товару ОСОБА_1 надав до Одеської митниці ДФС наступні документи: пакувальний лист (Packing list) від 23.03.2019 року б/н, рахунок-проформа (Proforma invoice) від 27.12.2018 року № ZX20181227R , рахунок-фактура (Commercial invoice) від 23.03.2019 року № ZX20181227R, коносамент від 01.04.2019 року № MRFB19032337, зовнішньоекономічний договір від 17.12.2018 року № NM-1718-1, додаток від 18.12.2018 року № 1, висновок експерта від 14.05.2019 року № ЗЕД-080, копія митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 року № 73388313. 20.05.2019 року митним брокером додатково було надано доповнення від 18.12.2018 року № 2 до зовнішньоекономічного контракту з описом-товару.

Під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації № UA500170/2019/012034 від 18.05.2019 року програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю: 107-3 - контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 202-1 - проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації; 911-1 - забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки.

21.05.2019 був проведений частковий огляд товару, що переміщувався на адресу отримувача ТОВ «Стрючок Пак» та був задекларований за митною декларацією № UA500170/2019/012034 від 18.05.2019 року, про що було складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA500170/2019/012034, в п.8.3.4 «Інформація щодо виконаних завдань та виявлених невідповідностей» якого зазначено, що: форму контролю « 202-1» та « 911-1» виконано; під час проведення часткового митного огляду враховуючі можливість доступу до задньої стінки вантажного відсіку та габарити вантажу, товар не вивантажувався з транспортного засобу, був у частково розібраному стані (у 6 місцях); в оглянутих місцях товар візуально відповідає заявленому у МД; було здійснено ідентифікацію товару шляхом цифрової фотозйомки; разом з тим, було встановлено, що згідно наданого технічного опису товару моделі ZXL-C-700 (пункт 5) процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом «термического з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання», що не відповідає обраному коду товару; необхідно розглянути питання щодо винесення класифікаційного рішення.

Під час здійснення контролю правильності класифікації товарів зазначених у митній декларації № UA500170/2019/012034 від 18.05.2019 року Одеська митниця ДФС також встановила, що у висновку експерта від 14.05.2019 року № ЗЕД-080, виданого Дніпропетровською ТПП, у якості підстави для винесення висновку зазначені наступні документи: зовнішньоекономічний договір від 17.12.2018 року № NM-1718-1, пакувальний лист, інвойс від 23.03.2019 року № ZX20181227R, коносамент від 01.04.2019 року № MRFB19032337, копія митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 року № 73388313, таким чином, інформація щодо технологічних функцій багатофункціональної машини для виробництва сумок з нетканих матеріалів, яка міститься у доповненні від 18.12.2018 року № 2 до зовнішньоекономічного контракту, експерту не надавалася; у копії митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 року № 73388313 опис товару складено китайською мовою, перекладу цього опису Одеській митниці не надавалося; у додатково наданому технічному опису товару моделі ZXL-C700 (пункт 5) зазначено, що процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом термічного з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання.

Враховуючи характеристики товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 21.05.2019 року відділом митного оформлення № 1 митного поста «Південний» Одеської митниці ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019, яким заявлений код УКТ ЗЕД «Обладнання для виробництва сумок з нетканих матеріалів з гідравлічним пресом для перфорації, нова. Модель ZXL-С700», у частково розібраному стані, для більш зручного транспортування. Виробник: ZHEJIANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD. Країна виробництва: СN. Торговельна марка: немає даних» (графа 33 митної декларації) змінено на код УКТ ЗЕД «Многофункціональна машина для виготовлення сумок з нетканих матеріалів, модель ZXL-C700, Процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом термічного з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання, У частково розібраному стані, для більш зручного транспортування. Виробник: ZHEJIANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD., Країна виробництва СN. Торговельна марка: немає даних» (ставка мита - 5 % від митної вартості товарів).

На підставі вказаних обставин 27.05.2019 року Одеською митницею ДФС було складено відносно уповноваженої особи декларанта ОСОБА_1 протокол про порушення митних правил № 1358/50000/19 за вчинення порушення митних правил, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України.

Відповідно до службової записки митного поста «Південний» Одеської митниці ДФС від 22.05.2019 року № 1051/15-70-63 різниця митних платежів, що підлягають сплаті між нарахованих декларантом та визначеним митницею становить 37168,84 грн.

27.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил Одеською митницею ДФС було складено постанову в справі про порушення митних правил № 1358/50000/19, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.485 Митного кодексу України, за заявлення в митній декларації від 18.05.2019 року № UA500170/2019/012034 недостовірних відомостей про товар (опис, код згідно УКТ ЗЕД), вчинені дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, що спричинило недобір митних платежів у розмірі 37168,84 грн., за що накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що на день вчинення правопорушення становило - 111506,52 грн.

Згідно з п.63 ч.1 ст.4 Митного кодексу України уповноважена особа (представник) - особа, яка на підставі договору або належно оформленого доручення, виданого декларантом, наділена правом вчиняти дії, пов`язані з проведенням митних формальностей, щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта.

Відповідно до ч.1 ст.29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Згідно з ч.1 ст.265 Митного кодексу України декларантами мають право виступати: 1) при переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України або при зміні митного режиму щодо товарів на підставі зовнішньоекономічного договору, укладеного резидентом, - резидент, яким або від імені якого укладено цей договір; 2) в інших випадках - особа, яка відповідно до законодавства України має право вчиняти щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення юридично значущі дії від свого імені.

Відповідно до ч.1 ст.416 Митного кодексу України митний брокер - це підприємство, що надає послуги з декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно з ч.3 ст.416 Митного кодексу України за вчинення правопорушень, пов`язаних з провадженням митної брокерської діяльності, митний брокер несе відповідальність, встановлену цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.418 Митного кодексу України агент з митного оформлення - це фізична особа - резидент, що перебуває в трудових відносинах з митним брокером і безпосередньо виконує в інтересах особи, яку представляє митний брокер, дії, пов`язані з пред`явленням органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також документів, потрібних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Агент з митного оформлення має право виконувати свої функції з пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також документів, потрібних для їх митного контролю та митного оформлення, у будь-якому органі доходів і зборів України.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, ОСОБА_1 має право в даному випадку в одному позові оскаржувати рішення про визначення коду товару та постанову про порушення митних правил, оскільки вони прийняті Одеською митницею ДФС за результатами вчинених ним дій в інтересах декларанта.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч.1 ст.320 Митного кодексу України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно з ч.1 та ч.4 ст.337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Розділом VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 року № 684 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 року за № 1021/27466, передбачено, що за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу 1 цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР). Форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) ДФС при проведенні митного контролю та митного оформлення з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів. Посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль та митне оформлення у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов`язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР.

Відповідно до ч.2 ст.69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з п.3 Розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п.2 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно з ч.1 ст.336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом: 1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; 2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян); 3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України; 4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств; 5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів; 6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем; 7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

Відповідно до ч.2 ст.338 Митного кодексу України за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

Згідно з п.4 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Відповідно до ч.3 ст.69 Митного кодексу України на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Згідно з п.п.5-6 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару. У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Відповідно до положень ст.11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» палати мають право проводити експертизу щодо якості, кількості, комплектності товару.

Згідно з п.п.1.2-1.3 Розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які затверджені наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності належить до основних завдань товарознавчої експертизи.

У висновку експерта Дніпропетровської торгово-промислової палати від 14.05.2019 року № ЗЕД-080 зазначено, що він складений на підставі представлених документів (зовнішньоекономічний договір від 17.12.2018 року № NM-1718-1, пакувальний лист, інвойс від 23.03.2019 року № ZX20181227R, коносамент від 01.04.2019 року № MRFB19032337, митної декларації країни відправлення від 23.03.2019 року № 73388313), а не самого товару.

Крім того, інформація щодо технологічних функцій багатофункціональної машини для виробництва сумок з нетканих матеріалів, яка міститься у доповненні від 18.12.2018 року № 2 до зовнішньоекономічного контракту, експерту не надавалася.

Також, ч.8 ст.69 Митного кодексу України передбачено, що висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗБД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно правила № 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до нижченаведених правил.

Відповідно до правила 3а Основних правила інтерпретації УКТ ЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII, перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає: забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.

В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС від 09.06.2015 року № 401, зазначено, що перший метод класифікації наводиться в Правилі 3а, відповідно до якого товарній позиції, що забезпечує найбільш конкретний опис товарів, надається перевага перед товарною позицією, що дає більш загальний опис. Недоцільно встановлювати жорсткі правила, відповідно до яких можна визначити, чи дає одна товарна позиція більш конкретний опис товару, ніж інша, але в цілому слід зазначити, що: a) товар більш конкретно характеризується за його назвою, ніж за назвою групи товарів; б) якщо товари відповідають опису, що більш чітко ідентифікує їх, то цей опис є конкретнішим ніж той, за яким ідентифікація менш повна.

Відповідно до правила 6 Основних правила інтерпретації УКТ ЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Згідно Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII, до товарної позиції 8449 включається обладнання для виробництва або обробки фетру та повстi або нетканих матерiалiв у шматку або за формою, включаючи машини та обладнання для виробництва фетрових капелюхiв; болванки для виготовлення капелюхів.

Відповідно до додатку № 2 від 18.12.2018 року до договору від 17.12.2018 року № NM-1718-1 багатофункціональна машина для виготовлення сумок із нетканих матеріалів ZXL-C700 використовує механічну, електричну, оптичну і пневматичну технологію інтеграції, підходить для нетканого матеріалу, різних характеристик плоскої сумки, D-образної сумки, нижньої / бокової складаної сумки, жилетної сумки і мішків на шнурках і т. д. (господарські сумки, подарункові сумки, речові сумки, сумки для взуття можна зробити на цій машині).

Згідно з п.5 докладного опису багатофункціональної машини для виготовлення сумок із нетканих матеріалів ZXL-C700 в додатку № 2 від 18.12.2018 року до договору від 17.12.2018 року № NM-1718-1 зазначено, що у всіх аспектах використовується термічне з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання, наприклад, складання кромок пакета, бічне ущільнення и т. д., що робить машину швидкою і простою в експлуатації, надійне і якісне ущільнення виробів.

Відповідно до Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 року № 584-VII, до товарної позиції 8515 включається машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи з електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно-променеві, магнітно-імпульсні або плазмо дугові, електричнi машини та апарати для гарячого напилення металiв або металокерамiки, машини та апарати для низькотемпературного або високотемпературного паяння.

В Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 року № 401, зазначено, що до товарної позиції 8515 включаються: (ІJ) Машини та апарати для ультразвукового зварювання. Частини, що зварюються, закріплюються разом і піддаються впливу ультразвукових коливань.

З урахуванням зазначеного, суд погоджується з відповідачем, що поставлений товар має бути класифікований за кодом згідно УКТ ЗЕД за наступним описом: «Многофункціональна машина для виготовлення сумок з нетканих матеріалів, модель ZXL-C700, Процес виробництва готового виробу здійснюється виключно шляхом термічного з`єднання за допомогою ультразвукового зварювання, У частково розібраному стані, для більш зручного транспортування. Виробник: ZHEJIANG ZHENGXIN MACHINERY CO., LTD., Країна виробництва СN. Торговельна марка: немає даних».

Згідно з ч.4 ст.69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до п.3 Розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що відповідач правомірно та обґрунтовано визначив коду товару згідно з УКТ ЗЕД .

Згідно з п.п.14, 15, 17, 19 Розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за № 1085/21397, рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД. У пункті 4 Рішення «Висновок» зазначаються встановлений десятизначний код товару згідно з УКТ ЗЕД та опис товару відповідно до відомостей, які мають міститись у графах 31 та 33 митної декларації. Рішення реєструється та вноситься до бази даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС в порядку встановленим розділом IV цього Порядку, Рішення оформлюється за допомогою програмно-інформаційного комплексу «Інспектор-2006» ЄАІС за формою, наведеною в додатку 5 до цього Порядку, та реєструється відповідно до розділу IV цього Порядку. Рішення підписується посадовою особою ВМП або уповноваженою особою ПМО чи митного поста, яка його приймала, з проставленням на ньому відбитка номерного штампа «Правильність класифікації перевірено», а також керівником ВМП або ПМО, чи митного поста, чи особами, які виконують їх обов`язки, або особою, уповноваженою наказом митного органу. Рішення друкуються у двох примірниках. Один примірник ПМО чи митним постом видається або надсилається поштою декларанту або уповноваженій ним особі, другий - з відміткою декларанта або уповноваженої ним особи про отримання або повідомлення про вручення залишається у справах митного органу. У разі незгоди з Рішенням декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це Рішення відповідно до положень глави 4 Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.255 Митного кодексу України митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.255 Митного кодексу України строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей виключно у разі: 1) виконання митних формальностей поза місцем розташування органу доходів і зборів відповідно до статті 247 цього Кодексу; 2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару; 3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу; 4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини шостої цієї статті; 5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»; 6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні; 7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що рішення відповідача про визначення коду товару від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019 є обґрунтованим та законним.

Відповідно до ч.1 ст.485 Митного кодексу України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Згідно з ч.1 ст.486 Митного кодексу України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.522 Митного кодексу України справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468, 469, частинами першою - п`ятою статті 470, статтями 474, 475, 477-480, частинами першою - п`ятою статті 481, статтею 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Згідно з п.2 ч.1 ст.527 Митного кодексу України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: про накладення адміністративного стягнення.

Тобто, постанова в справі про порушення митних правил від 27.06.2019 року № 1358/50000/19 правомірно прийнята відповідачем.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За таких обставин, оскаржувані рішення про визначення коду товару від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019 та постанова в справі про порушення митних правил від 27.06.2019 року № 1358/50000/19 про накладення адміністративного стягнення прийняті відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Одеської митниці ДФС (вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, м. Одеса, 65078, ідентифікаційний код 39441717), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТГЛ Україна» (вул. Сабанєєв міст, 5/7, кв. 6, м. Одеса, 65082, ідентифікаційний код 34930385) та Товариство з обмеженою відповідальністю «Стрючок Пак» (вул. Новорічна, 49, кв. 22, м. Дніпро, 49000, ідентифікаційний код 42562608), про визнання протиправними та скасування рішення від 21.05.2019 року № КТ-UA-2019 та постанови від 27.06.2019 року № 1358/50000/19 - відмовити повністю.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення складено 21 жовтня 2019 року.

Суддя М.М. Кравченко