Справа № 527/1414/19
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2019 р.Справа № 527/1414/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Сіренко О.І. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвої Світлани Ярославівни на рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 16.09.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Левицька Т.В., м. Глобино, Полтавська область по справі № 527/1414/19

за позовом ОСОБА_2

до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвої Світлани Ярославівни третя особа Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_2 , звернувся до Глобинського районного суду Полтавської області з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвої Світлани Ярославівни, 3-тя особа: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, в якому просив суд: визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № П-38-19 від 27.06.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвою Світланою Ярославівною, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 гривень, провадження у справі закрити.

Рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 16.09.2019 року позовну заяву ОСОБА_2 задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що висновок суду першої інстанції про те, що ОСОБА_2 не є суб`єктом містобудування є хибним та міститься на припущеннях, не обгрунтовано законодавчо. І як наслідок, судом були зроблені помилкові висновки та припущення щодо представництва суб`єкта містобудування під час проведення позапланової перевірки. Вказав на те, що окаржувана постанова винесена на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.

ОСОБА_1 , посилаючись на те, що оскаржуване рішення стосується його, прав, свобод та інтересів, також подав апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що проведена відповідачем перевірка та винесена постанова про притягнення до адміністративної відповідальності позивача, переслідували законну мету забезпечення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Вказав на те, що висновки суду першої інстанції щодо незаконності оскаржуваної позивачем постанови не відповідають фактичним обставинам справи та не узгоджуються з наданими позивачем в судовому засіданні поясненнями.

Позивач подав відзиви на апеляційні скарги, в яких він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційні скарги без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

В судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України, справа розглядається за відсутності сторін.

Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів, враховуючи неявку у судове засідання всіх учасників справи, вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційних скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 24.06.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвою С.Я. було проведено позапланову перевірку по об`єкту «Реконструкція очисних каналізаційних споруд м. Глобине, продуктивністю 400 м.куб/добу, перша і друга черга (коригування)» по суті скарги фізичної особи вх.№ 2158-М-19 від 16.05.2019 року.

За результатами перевірки стосовно ОСОБА_2 було складено протокол П-40-19 від 24.06.2019 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП.

27.06.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції в Полтавській області Єргалєєвою Світланою Ярославівною було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № П-38-19, якою ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 грн.

Згідно вказаної постанови 24.06.2019 року під час перевірки об`єкту «Реконструкція очисних каналізаційних споруд місто Глобине, продуктивністю 400 м.куб./добу, перша і друга черга (коригування)», що розташований в м. Глобине Полтавської області, встановлено, що представником Замовника (за дорученням) не подана на розгляд проектна документація, яка розроблена приватним підприємством «Укрсервіспроект» та відповідно до якої здійснювалось вказане будівництво.

Непогоджуючись із постановою по справі про адміністративне правопорушення № П-38-19 від 27.06.2019 року, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що відповідач не довів правомірність свого рішення, в свою чергу, оскаржувана постанова винесена без урахування усіх обставин справи, без дотримання балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване вказане рішення суб`єкта владних повноважень.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

Згідно статті 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Частиною 2 цієї статті визначено, що постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до абз.5 п.14 «Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю», затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 8.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджувальна частина РП та робоча документація передаються замовнику на паперовому ( в чотирьох примірниках) та електронному носіях.

Відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 96 КУпАП, стало не подання ним на розгляд проектної документації, яка розроблена приватним підприємством «Укрсервіспроект» та відповідно до якої здійснювалося вказане будівництво.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 брав участь у перевірці на підставі доручення на право взяти участь у позаплановій перевірці Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Полтавській області від 10.06.2019 року № 23/02-26, наданого міським головою Джусь С. В .

Відповідно до вказаного доручення ОСОБА_2 були надані повноваження: взяти участь у позаплановій перевірці Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Полтавській області на об`єкті : «Реконструкція очисних каналізаційних споруд місто Глобине, продуктивністю 400 м.куб./добу, перша і друга черга (коригування)» з 11.06.2019 року по 24.06.2019 року, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, надати для перевірки документи, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення архітектурно - будівельного контролю.

Листом від 20.06.2019 року за № Д-11-20/96 ОСОБА_2 було надано пояснення Єргалєєвій С.Я. про те, що з метою усунення недоліків, що стали підставою для прийняття рішення про відмову у видачі сертифіката, які зазначені у відмові у видачі сертифіката від 22.05.2019 року № ПТ 66, виконавчий комітет Глобинської міської ради звернувся до розробників проекту ПП «Укрсервіспроект» із проханням відкоригувати проект будівництва 23.05.2019 року № П-02-24/1387 та передав проектанту всі наявні екземпляри проекту для коригування. Договором № 17-0355-19 на виконання експертизи проекту будівництва від 18.06.2019 року засвідчено, що відкоригований проект будівництва прийнятий експертною організацією. У зв`язку із зазначеними обставинами виконавчий комітет Глобинської міської ради на мав змоги надати на вимогу головного інспектора будівельного нагляду проект будівництва «Реконструкція очисних каналізаційних споруд місто Глобине, продуктивністю 400 м.куб. /добу, перша і друга черга. (Коригування)».

Таким чином судом встановлено, що позивач належним чином повідомив відповідача про відсутність можливості надати затверджений проект будівництва.

Проте, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції Єргалєєвою С.Я. не було взято до уваги пояснення ОСОБА_2 щодо відсутності витребуваної проектної документації на момент перевірки.

Частиною 1 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Колегія суддів зазначає, що зазначена стаття є бланкетною правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст.

Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Так, зі змісту постанови вбачається, що ОСОБА_2 порушено абз. 5 п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю», затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553, відповідно до якого суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов`язаний подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю.

Тобто, суб`єктом адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.96 КУпАП є суб`єкт містобудування.

Судова колегія звертає увагу на те, що ОСОБА_2 не є замовником будівництва та суб`єктом містобудування. Дорученням виконавчого комітету Глобинської міської ради йому було надано виключні повноваження на участь у перевірці: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, надати для перевірки документи, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення архітектурно-будівельного контролю, а не на повне його представництво як суб`єкта містобудування (замовника будівництва).

Тобто, позивач діяв лише в межах і на підставі доручення, наданого йому суб`єктом містобудування.

Виходячи із повноважень, що були надані дорученням та з урахуванням п.2 ст.4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до якої суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, колегія суддів вказує на те, що позивач не був уповноважений виступати від імені суб`єкта містобудування (замовника будівництва).

Колегія суддів також звертає увагу на те, що предметом перевірки являлася робота очисних споруд без здачі їх в експлуатацію, тобто на момент перевірки об`єкт був відреконструйований і будівельні роботи вже не велися. Отже, ненадання проекту було здійснено під час перевірки, а не під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто, прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб`єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб`єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В силу статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті(вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення(дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд вважає, що в даному випадку проведена відповідачем перевірка переслідувала законну мету забезпечення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, однак оскаржувана постанова відповідачем прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, про що зазначено вище.

Згідно ч.1, ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів вважає, що відповідач не довів правомірність свого рішення, а з урахуванням наведеного вбачається, що постанова по справі про адміністративне правопорушення № П-38-19 від 27.06.2019 року винесена без урахування усіх обставин справи, без дотримання балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване вказане рішення суб`єкта владних повноважень.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про необхідність скасування рішення суб`єкта владних повноважень і закриття провадження у справі.

При цьому колегія суддів зазначає, що згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 16.09.2019 року по справі 527/1414/19 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Єргалєєвої Світлани Ярославівни залишити без задоволення.

Рішення Глобинського районного суду Полтавської області від 16.09.2019 року по справі № 527/1414/19 залишити без змін.

.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)В.А. Калиновський
Судді(підпис) (підпис) З.О. Кононенко О.І. Сіренко
Повний текст постанови складено 21.10.2019 року