Справа № 120/2732/19-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2019-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

17 жовтня 2019 р. Справа № 120/2732/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Вільчинського О.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Драло В.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Дем`янюка В.Б . ,

представника відповідача: Довбенко М.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Національної поліції у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - ГУ НП у Вінницькій області, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді.

Підставою для звернення до суду з цим позовом слугувала незгода позивача з наказом відповідача №1209 від 31.07.2019 в частині застосування до нього (позивача) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення. Позивач вважає такий наказ протиправним, порушення про наявність у його діях дисциплінарного проступку не доведеним. Разом з позовною заявою позивачем подана заява про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 28.08.2019 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін. Крім того, сторонам встановлені строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень. Ще однією ухвалою, постановленою 28.08.2019, відмовлено в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

10.09.2019 на адресу суду надійшов відзив від ГУ НП у Вінницькій області, відповідно до якого відповідач вважає поданий позов безпідставним та необґрунтованим. Мотивуючи відзив зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу слугував висновок службового розслідування від 26.07.2019, яким було встановлено обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Матеріали службового розслідування свідчать про низький рівень контролю позивача як начальника сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУ НП у Вінницькій області за діями ввіреного йому особового складу, неналежний рівень організаційно-управлінський вмінь, що виразилось у відсутності дотримання дисципліни та законності. професійної етики. Крім того, як зазначає відповідач, безвідповідальність та байдужість старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , як поліцейського, призвели до негативного резонансу в суспільстві. Будучи працівником поліції, позивач свідомо проігнорував вимоги ч. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", що виразились у неприпиненні дій, вчинених старшим сержантом поліції ОСОБА_6 Також відповідач зазначає, що при обранні міри покарання був врахований факт наявності діючих дисциплінарних стягнень.

19.09.2019 відповідачем було подано клопотання про виклик свідка ОСОБА_3 , як особу, що безпосередньо була свідком подій та може своїми показаннями підтвердити обставини.

19.09.2019 через канцелярію суду позивачем було подано заяву про виклик і допит свідків, а саме ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Позивачем також була подана відповідь на відзив, якою позивач заперечував проти доводів відповідача, вказавши, що на момент притягнення його до дисциплінарної відповідальності діючих дисциплінарних стягнень позивач не мав. Також заперечував проти доводів відповідача, що проявленні ним байдужість чи бездіяльність суперечили сутності і призначенню Національної поліції, хоча останній був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення саме активних дій, які принизили честь і гідність ОСОБА_5 , а відтак вказані твердження суперечать оскаржуваному позивачем наказу. Окрім того, просив суд взяти до уваги той факт, що відповідач як на доказ вини ОСОБА_6 посилається на пояснення ОСОБА_3 , який і виклав в мережу Інтернет вказаний фрагмент відео. Однак вказана особа на думку позивача є неупереджена, постійно провокує працівників поліції, про що вказує довідка ГУ НП у Вінницькій області Калинівський відділ поліції Козятинського відділення поліції від 22.08.2019 за №11064/219/03-2019, що протягом 2018-2019 років ОСОБА_3 47 разів звертався із заявами до Козятинського

Ухвалою суду від 19.09.2019 викликано в судове засідання для надання пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4

01.10.2019 відповідачем через канцелярію суду подано заперечення на відповідь відзив, в якому не погоджується з доводами позивача викладеними у відповіді на відзив, вважає їх безпідставними та необґрунтованими.

03.10.2019 відповідачем на виконання вимоги суду були подані довідки про доходи позивача (з вирахуванням середньоденного та середньомісячного грошового забезпечення) для долучення до матеріалів справи.

В судовому засіданні 03.10.2019 позивач підтримав позов в повному обсязі, посилаючись на наявні докази та відповідь на відзив. Представник відповідача проти позову заперечувала, вважаючи його безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. В судовому засіданні також були допитані свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5

ОСОБА_4 , надаючи пояснення суду, вказав, що приїхавши в парк м. Козятин при патрулюванні побачили жителя міста - ОСОБА_5 , який спав на лавці. На запитання, чому він лежить, останній відповів, що погано себе почуває. Від виклику швидкої допомоги відмовився, натомість попрохав напитися води. Старший сержант ОСОБА_6 допоміг ОСОБА_5 напитися водою жовтого кольору з пляшки, що стояла поруч лежачого, оскільки стояв найближче до нього. Після чого поліцейські допомогли йому підвестися на, що останній їм подякував.

Надаючи свої пояснення, свідок ОСОБА_5 зазначив, що 25.06.2019 він посварився зі своєю дружиною, перебуваючи у пригніченому стані останній відправився у "наливайку", де вживав алкогольні напої. Після чого пішов у парк, де почав себе погано почувати, у зв`язку з чим приліг на лавку для покращення свого самопочуття. Почувши поліцейських, які пропонували викликати швидку та відкривши очі, попросив працівників поліції випити води, на його вимогу працівники поліції дали останньому напитися, допомогли підвестися та довести його додому. Жодних порушень, на його думку, з боку працівників поліції не виявлено.

Свідок ОСОБА_3 в судове засідання 03.10.2019 не прибув, натомість подав клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання по сімейним обставинам, зазначивши, що бажає надати пояснення.

В судовому засіданні 17.10.2019 були досліджені диски із відеозаписом подій 25.06.2019, що подані сторонами.

Сторона позивача в судовому засіданні 17.10.2019 наполягала на відсутності поршень службової дисципліни позивача та безпідставності притягнення його до відповідальності.

Сторона відповідача в судовому засіданні наполягала, що ГУ НП у Вінницькій області правомірно та у відповідності до норм чинного законодавства до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, оскільки, службовою перевіркою були встановлені факти порушення позивачем службової дисципліни, що суперечить встановленим Дисциплінарним статутом вимогам до працівників поліції.

Також в судовому засіданні 17.10.2019 був допитаний свідок ОСОБА_3 , який пояснив, що 25.06.2019 близько 20:00 години він разом з своїми дітьми відпочивав у сквері імені О.С. Пушкіна. Помітивши, що на лавці лежить невідома йому особа чоловічої статті у стані алкогольного сп`яніння, вирішив викликати працівників поліції та здійснив виклик за телефоном спецлінії "102". Через деякий час на місце виклику прибуло троє поліцейських, серед яких був начальник сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_1 Поліцейські намагалися розбудити громадянина, на що останній не реагував. Після чого один з поліцейських взяв півлітрову пластикову пляшку з водою жовтого кольору, яка стояла поряд з вказаним громадянином та почав лити на нього воду, від чого вказаний громадян проснувся та сів на лавку. Потім поліцейські поспілкувалися з ним декілька хвилин та повели його на вихід із скверу імені О.С. Пушкіна. При цьому свідок заперечував проти того, що працівники поліції напували на вимогу ОСОБА_5 Також заперечив проти того, що працівники поліції довели ОСОБА_5 додому, оскільки виходячи з парку, він побачив останнього лежачи в траві. Також вказав, що відео в мережу Інтернет виклав для того, оскільки вважає дії працівників поліції знущанням над людиною.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення сторін та пояснення свідків, суд встановив таке.

07.12.2016 ОСОБА_1 наказом №246 о/с від 07.12.2016 ГУ НП у Вінницькій області, призначений на посаду начальника сектору реагування патрульної поліції №3 Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

27.06.2019 т.в.о. заступника начальника управління - начальник ВІОС УКЗ ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_15 звернувся до т.в.о. начальника ГУ НП у Вінницькій області Р.Мороза з рапортом про призначення службового розслідування, у якому доповів про те, що 26.06.2019 в мережі Інтернет розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин", у якому зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в громадському місці та один із них поливає обличчя лежачого рідиною жовтого кольору з пляшки. Зазначено, що в подальшому працівниками ВІОС УКЗ ГУ НП у Вінницькій області було встановлено, що на відео зафіксовані поліцейські Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області, а саме начальник сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_1 , інспектор сектору реагування патрульної поліції № 1 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції № 3 Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУ НП у Вінницькій області старший сержант поліції ОСОБА_6

27.06.2019 ГУНП у Вінницькій області винесено наказ №941 "Про призначення та проведення службового розслідування".

26.07.2019 затверджений висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейськими Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області. У цьому висновку вказано, що підставою для призначення службового розслідування стало те, що до ГУНП у Вінницькій області надійшла інформація, що 26.06.2019 в Інтернет ресурсі було розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин". На відео зафіксовано як троє людей в однострої стоять над чоловіком, який лежить на лавці в публічному місці та один із них поливає обличчя лежачого з пляшки рідиною жовтого кольору. В подальшому встановлено, що на відео зафіксовані поліцейські Козятинського ВП Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Наказом ГУ НП у Вінницькій області від 31.07.2019 за №1209 за порушення службової дисципліни до старшого сержанта ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Не погодившись із накладеним дисциплінарним стягненням, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та аргументам учасників справи, суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VІІІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, (далі - Правила) під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктом 3 розділу 5 Правил визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.

За пунктом 3 розділу 5 Правил керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що в силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України "Про Дисциплінарний статут" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено обов`язки керівника щодо підлеглих:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Отже, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" (далі - Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 2 Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини дев`ятої статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Враховуючи викладені вище правові норми, суд дійшов висновку, що т.в.о. начальника ГУ НП у Вінницькій області в межах повноважень прийняв наказ про призначення службового розслідування у зв`язку з надходженням інформації, що 26.06.2019 в Інтернет ресурсі було розміщено відео із заголовком "Знущання поліцією над Людиною м. Козятин".

Частиною першою статті 15 Дисциплінарного статуту встановлено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За змістом пунктів 2 та 9 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія, затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Вимоги до змісту висновку службового розслідування встановлені частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та передбачають необхідність зазначення у ньому: дату і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посаду і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підставу для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службового розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Оскільки службове розслідування стосовно позивача було призначене 27.06.2019 та за його підсумками складено відповідний висновок, який 26.07.2019 затверджений т.в.о. начальника ГУ НП у Вінницькій області, то відповідачем дотримано вимоги закону щодо строків проведення службового розслідування.

Аналіз змісту вищевказаного висновку службового розслідування дає підстави суду стверджувати про його відповідність вимогам, встановленим Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком №893.

Відповідно до змісту вказаного висновку в ході проведення службового розслідування встановлено, що 25.06.2019 до чергової частини Козятинського відділення поліції Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області, за телефоном спецлінії « 102», надійшло повідомлення від ОСОБА_3 , який потребує допомоги поліції в сквері іменні О. С. Пушкіна м. Козятин. Дане повідомлення відповідно до вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, було зареєстровано в ITC ІПНП (журналі ЄО) Козятинського відділення поліції за № 4571. На місце події відповідно до Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, направлено групу реагування патрульної поліції. При виїзді групи реагування патрульної поліції Козятинського відділення поліції на місце події встановлено, що порушень публічної безпеки та порядку виявлено не було, ніхто з громадян із письмовими заявами та повідомленнями до поліцейських не звертався. В ході проведення патрулювання в сквері іменні О. С. Пушкіна, на одній із лавочок для відпочинку поліцейськими було виявлено невідомого чоловіка, який лежав на лавці. Підійшовши до нього поліцейські побачили, що це житель м. Козятина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення ним адміністративних порушень. ОСОБА_5 перебував в стані алкогольного сп`яніння. Після чого поліцейські провели ОСОБА_5 до вул . Склярова, де він їм подякував та пішов у невідомому їм напрямку. Опитаний з даного приводу ОСОБА_3 пояснив, що 25.06.2019 близько 20:00 години він разом зі своїми дітьми відпочивав у сквері імені О.С. Пушкіна. Приблизно о 20:40 ОСОБА_3 помітив, що на лавці в сквері імені О.С. Пушкіна лежить невідома йому особа чоловічої статті у стані алкогольного сп`яніння. Після чого ОСОБА_3 вирішив викликати працівників поліції та здійснив виклик за телефоном спецлінії "102".

Через деякий час, як зазначено у висновку службового розслідування, на місце виклику прибуло троє поліцейських, серед яких був начальник сектору реагування патрульної поліції № З Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_1 Поліцейські намагалися розбудити громадянина, на що останній не реагував. Після чого один з поліцейських взяв півлітрову пластикову пляшку з водою жовтого кольору, яка стояла поряд з невідомим громадянином та почав поливати громадянина. Після чого вказаний громадянин проснувся та сів на лавку. Потім поліцейські поспілкувалися з ним декілька хвилин та повели його на вихід із скверу імені О .С. Пушкіна.

В ході проведення службового розслідування були допитані також позивач, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 Однак безпосередньо пояснень ОСОБА_5 як головного учасника цих подій відібрано не було. Натомість відповідач, надаючи пояснення в судовому засіданні, посилався на те, що органами поліції було вжито усіх можливих способів для відібрання пояснень, однак у зв`язку з відсутністю ОСОБА_5 в його будинку пояснення відібрані не були.

Враховуючи встановлені службовим розслідуванням обставини, суд вважає, що вони в достатній мірі підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Матеріали службового розслідування свідчать про низький рівень контролю начальника сектору реагування патрульної поліції № З Козятинського відділення поліції Калинівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_1 за діями ввіреного йому особового складу, неналежний рівень організаційно-управлінських вмінь, що виразилось у відсутності дотримання дисципліни та законності, професійної етики, додержання єдиного однострою, а також байдужого відношення ОСОБА_1 до виконання своїх обов`язків.

Порушення службової дисципліни ОСОБА_1 підтверджуються також поясненням ОСОБА_3 та відповідними відео-матеріалами, долученим до справи.

Пояснення свідків, а саме працівників поліції та безпосередньо самого ОСОБА_5 суд розцінює критично, оскільки з наданих відео-доказів, які досліджувались в судовому засіданні, чітко видно, що ОСОБА_6 , не "давав напитися води на прохання ОСОБА_5 ", а усвідомлюючи свої дії, вилив невелику кількість води жовтого кольору на обличчя особи, яка лежала на лавці з заплющеними очима. Напитися води у такому положенні, на переконання суду, було неможливо. При цьому з відео видно, що позивач посміхався в той момент, коли ОСОБА_6 лив з пляшки на ОСОБА_5 воду.

Крім того, суд враховує, що ОСОБА_5 перебував у стані алкогольного сп`яніння, а відтак може не достовірно пам`ятати події, які відбулися 25.06.2019 в сквері м.Козятин.

З огляду на викладене суд погоджується з висновками службового розслідування стосовно позивача, що останній порушив вимоги ч. 1 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 2, 4 ст. 7, п. 1, 2 та 3 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про національну поліцію", п. 1 розділу 5 Правил етичної поведінки поліцейських.

Проявлені байдужість та бездіяльність ОСОБА_1 не лише суперечать сутності й призначенню Національної поліції України, а й викривляє уявлення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції нашої держави в європейську спільноту, що є підставою для накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частиною другою цієї ж статті також встановлено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Аналогічного змісту повноваження керівника щодо прийняття наказу за результатами службового розслідування визначені також Порядком №893.

Таким чином, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став саме дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, суперечить інтересам законності, компрометує звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. При цьому при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності, враховано, що на момент притягнення ОСОБА_1 мав діючі дисциплінарні стягнення: сувору догану, оголошену Наказом ГУ НП у Вінницькій області від 24.05.2019 №844 та попередження про неповну службову відповідність, оголошене Наказом ГУ НП у Вінницькій області від 26.06.2019 № 1042. Відповідно до ч. 12 ст. 19 Статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. Окрім того, застосування більш м`яких стягнень щодо ОСОБА_1 показало свою неефективність.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Зважаючи на те, що висновок службового розслідування щодо позивача затверджено 26.07.2019, то саме ця дата вважається днем виявлення вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Відтак, наказ в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнятий в межах його повноважень та в установлений законом місячний строк.

Суд зазначає, що, приймаючи присягу працівника поліції, ОСОБА_1 склав клятву "вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки", тоді як обставини, встановлені службовим розслідуванням у відношенні ОСОБА_1 суперечать морально-етичним принципам, встановленим для поліцейських. Суд погоджується із відповідачем, що вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України.

З урахуванням наведеного, суд приходить висновку про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку з вчиненням ним дисциплінарного проступку, який компрометує його як поліцейського та дискредитує поліцію в цілому.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, на підставі зібраних та досліджених доказів, аналізу чинного законодавства, суд дійшов висновку, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність своїх дій та рішень, у той час як позивач не навів достатньо обставин на підтвердження позовних вимог, а відтак у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити. Підстави для розподілу судових витрат у справі відсутні.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (21000, м. Вінниця, вул. Театральна, 10, )

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович