Справа № 640/17218/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

23 жовтня 2019 року м. Київ № 640/17218/19

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Норіс"

до Головного управління Держгеокадастру у Київській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Норіс" звернулося до суду з позовом, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 20.12.2018 № 848-ДК про здійснення державного контролю земельного законодавства при використанні земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:5147 по вул. Київській в с. Гатне Києво-Святошинського району Київської області;

визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Київській області щодо здійснення державного контролю земельного законодавства при використанні земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:5147 по вул. Київській в с. Гатне Києво-Святошинського району Київської області та складання акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об"єктом - земельної ділянки від 11.01.2019 № 848-ДК/8/АП/09/01/19.

Ухвалою суду від 30.09.2019 позовну заяву залишено без руху та вказано про необхідність подати позивачу заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження своєї позиції.

Судом не прийнято до уваги посилання позивача, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, на ті обставини, що отримавши акт перевірки та подавши свої заперечення до нього, позивач очікував отримати або відповідь про врахування його заперечень і відповідно відсутність порушень, або відповідний розпорядчий документ, складений за результатами перевірки, який він міг би оскаржити до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду в установленому законом порядку.

На виконання ухвали суду позивачем подану заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій позивачем вказано, що позивачу стало відомо про порушення законних прав та інтересів внаслідок незаконних дій відповідача 10.04.2019, коли за місцем розташування земельної ділянки прибув старший слідчий СУ ГУ НП в Київській області з метою проведення огляду земельної ділянки в межах кримінального провадження № 0000038, порушеного на підставі проведеної Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області перевірки.

Також в обгрунтування наявності підстав для поновлення строку звернення до суду позивач зазначив, що 22.05.2019 товариством подано до СУ ГУ НП в Київській області клопотання про закриття кримінального провадження у зв"язку з відсутністю складу правопорушення. Отримавши 04.09.2019 відповідь на адвокатський запит позивачу стало зрозуміло, що порушення його законних прав та інтересів триває і єдиним можливим способом ефективного захисту порушених прав є саме визнання протиправним та скасування наказу та визнання протиправними дій по проведенню перевірки.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС).

Як зазначає позивач в позовній заяві, 21.12.2018 на підставі наказу № 848-ДК, за місцем розташування земельної ділянки прибули державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель Головного управління Держгеокадастру у Київській області - головні спеціалісти відділу здійснення державного контролю за додержанням земельного законодавства та оперативного реагування Управління з контролю за використанням та охороною земель Львов Максим Сергійович та Шевчук Максим Михайлович .

Вказані посадові особи повідомили посадових осіб генерального підрядника ТОВ "Смайл Констракшн" про намір обстежити земельну ділянку. Посадові особи генерального підрядника повідомили про обов"язок перевіряючих показати документи на перевірку, службові посвідчення, проте перевіряючі відмовились їх надати. Після чого інспектори залишили територію.

27.12.2018 об 11 год. 03 хв. Публічне акціонерне товариство "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Норіс" отримало лист Головного управління Держгеокадастру від 22.12.2018 № 848-ДК/0248/04/01/-18 з викликом для надання пояснень на 27.12.2017 на 10 год. 00 хв., проте з об"єктивних причин позивач не мав змоги прибути за викликом.

28.12.2018 позивачем направлено лист до Головного управління Держгеокадастру з проханням надати копію листа ГО "Стоп свавіллю", яка стала підставою для винесення наказу № 848-ДК та документів на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

У відповідь позивачем отримано лист Головного управління Держгеокадастру від 10.01.2019 № 32-10-0.441-7/90-19, до якого додано копію наказу № 848-ДК та скарги ГО "Стоп Свавіллю".

16.01.2019 ТОВ "КУА "Інвестиційні партнери", яке здійснює управління активами ПАТ "Норіс", отримало лист Головного управління Держгеокадастру від 04.01.2019 № 848-ДК/0003/04/01/-19, який разом з актом перевірки переданий позивачу 18.01.2019.

Не погоджуючись з висновками акту перевірки, позивачем 22.01.2019 подано заперечення на акт перевірки, який залучено до матеріалів перевірки.

06.02.2019 слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Київській області розпочато кримінальне провадження № 0000038 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 239-1 Кримінального кодексу України (незаконне заволодіння грунтовим покривом (поверхневим шаром) земель).

Отже, про призначення та здійснення Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області державного контролю земельного законодавства при використанні земельної ділянки позивач був обізнаний за станом на грудень 2018 року. Про складання акту перевірки позивач дізнався 18.01.2019.

Проте, позивач своїм правом щодо звернення до суду в межах шестимісячного строку не скористався. Даний позов направлено до суду поштою 06.09.2019.

Обставин неможливості з поважних причин звернутися до суду позивачем не наведено.

При цьому, суд критично ставиться до доводів позивача, що про порушення своїх прав та охоронюваних законом інтересів позивач дізнався 10.04.2019, коли йому стало відомо про відкриття кримінального провадження № 0000038, оскільки наявність кримінального провадження не впливає на факт обізнаності позивача про оспорений ним наказ від 20.12.2018 за станом на січень 2019 та дії щодо проведення перевірки, про які позивачу було відомо за станом на грудень 2018 року.

Подальше відкриття кримінального провадження не впливає на строки звернення до суду з вимогами до Головного управління Держгеокадастру у Київській області.

За таких обставин, обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказані в заяві позивача про поновлення строку звернення до суду, не вбачаються судом поважними причинами пропуску строку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (ратифіковано Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим ... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...».

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

У справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи не визнання судом поважними підстави пропуску строку звернення Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Норіс" з даним позовом до адміністративного суду, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись п. 9 ч. 3 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву повернути.

Відповідно до частини сьомої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Згідно зі статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева