Справа № 640/19938/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 жовтня 2019 року м. Київ № 640/19938/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву Приватного підприємства "Раном" про забезпечення їх позову до державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне підприємство "Раном" із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову до державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису.

В даній заяві Приватне підприємство "Раном" просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони відповідачу та будь-яким іншим суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, в тому числі нотаріусам, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нежитлових приміщень (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна в реєстрі речових прав на нерухоме майно 000, номер запису про право власності 29975786), розташованих за адресою: м. Київ, вул. Деревообробна, 12, блок 1, що належать позивачу за Договором купівлі-продажу, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гарбузовим В.Г., від 03.12.2004, за реєстровим №Г-9818 (зареєстрованим у Державному реєстрі правочинів за номером 325728 від 03.12.2004).

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представник заявника зазначила, що державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №45182932 щодо об`єкту нерухомого майна, а саме: будівлі прирізного цеху, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Деревообробна, 12 , блок 1, без законних підстав та необхідних документів. Оскільки відповідачем або будь-яким іншим державним реєстратором можливо здійснення нових реєстраційних дій щодо вищевказаного об`єкту нерухомого майна, представник заявника вказала, що невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких підприємство має намір звернутися до суду.

Суд, дослідивши подану заяву, при її вирішенні виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини першої статті 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Згідно з частиною другою статті 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Частиною першою статті 152 КАС України визначено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити, зокрема, обґрунтування необхідності забезпечення позову, а також захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

З аналізу наведеної норми вбачається, що обов`язковою передумовою вжиття заходів забезпечення позову є обґрунтованість відповідних вимог сторони, в тому числі й із зазначенням очевидних ознак протиправності оскаржуваних рішення, дії або бездіяльності, очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам останньої, неможливості у подальшому без вжиття таких заходів відновлення прав особи та обов`язковим поданням доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення прийнятого в адміністративній справі.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №826/8556/17.

В свою чергу, дана заява про забезпечення позову не містить доказів того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Приватного підприємства "Раном", за захистом яких заявник має намір звернутися до суду. Наведені ж позивачем обґрунтування протиправності оскаржуваних рішення й запису є предметом дослідження виключно під час розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про забезпечення позову та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 150-154, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні заяви Приватного підприємства "Раном" про забезпечення їх позову до державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису, - відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак