Справа № 520/116/19
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2019-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 жовтня 2019 року

Київ

справа №520/116/19

адміністративне провадження №К/9901/27570/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Блажівської Н.Є., перевіривши касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року, додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2019 року у справі за позовом Приватного підприємства «Партнер-С» до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Партнер-С" звернулося до суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2018/001237/2 від 17 грудня 2018 року; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807190/2018/00797.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2019 року, позов задоволено.

Крім того, додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року, яке залишене без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2019 року стягнути з Харківської митниці ДФС за рахунок бюджетних асигнувань витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката на користь Приватного підприємства "Партнер-С" у розмірі 5000 грн.

3 жовтня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Харківської митниці ДФС на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року, додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 рок та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2019 року.

В обґрунтування заявлених вимог щодо неправильного застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права скаржником у справі, де предметом спору є вимоги, зокрема, про визнання протиправними та скасування рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів, не надано належним чином завірених копій рішень митного органу та митних декларацій, що, крім іншого, позбавляє Суд можливості розрахувати суму судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.

Так, суд звертає увагу на те, що в пункті 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті "Голос України" (№42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, в якому зазначено, що відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№229 (6984) від 1 грудня 2018 року).

Отже, на сьогоднішній день початок роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відтерміновано.

Суд, вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що відповідно до статті 331 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції, тобто суд касаційної інстанції при вирішенні питання стосовно допустимості та прийнятності поданої касаційної скарги не має в своєму розпорядженні матеріалів судової справи та перевіряє касаційну скаргу на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України за матеріалами касаційної скарги.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої, підпункту третього пункту третього частини другої статті 4 Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Позовна заява у даній справі подана юридичною особою у 2019 році, а спір у справі носить одночасно майновий (про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів) і немайновий (про відмову у визначенні заявленої митної вартості товару) характер.

Абзацами першим, другим частини третьої статті 6 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час звернення з цим позовом до суду першої інстанції) встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом підпункту першого пункту третього частини другої статті 4 Закону №3674-VI (в тій же редакції) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (пункт 24 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Статтею 7 Закону України від 28 лютого 2019 року № 2629-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 1921 гривні.

При розрахунку судового збору за подання касаційної скарги суд виходить з такої формули: в частині майнових позовних вимог - 200% х (ціна позову х 1,5%), в частині немайнових позовних вимог - 1762 гривні х 200%.

Скаржником до касаційної скарги додано платіжне доручення від 25 вересня 2019 року № 5451, згідно з яким сплачено судовий збір у розмірі 7684 грн.

Однак, зі змісту оскаржуваних судових рішень та матеріалів касаційної скарги неможливо встановити суму митних платежів, що позбавляє суд можливості визначити ціну позову у справі та, відповідно, обчислити судовий збір за подання касаційної скарги.

Отже, Суд вважає за необхідне витребувати документи на підставі яких було здійснено розрахунок суми судового збору.

Згідно з положеннями частини другої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, яка передбачає, у такому випадку, залишення останньої без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд вважає за необхідне встановити відповідачу десятиденний строк від дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання доказів, які б підтверджували ціну позову у справі, а саме: копій оскаржуваних рішень Харківської митниці ДФС та митних декларацій.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 169, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року, додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 7 травня 2019 року та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 3 липня 2019 року у справі за позовом Приватного підприємства «Партнер-С» до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний з моменту отримання копії ухвали строк для усунення зазначеного недоліку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду Н.Є. Блажівська