Справа № 440/1385/19
Суддя: Гуцал М.І.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2019 р. м. ХарківСправа № 440/1385/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Гуцала М.І.,

Суддів: Донець Л.О. , Бенедик А.П. ,

за участю секретаря судового засідання Соколової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2019, головуючий суддя І інстанції: А.Б. Головко (повний текст складено 02.08.19) по справі № 440/1385/19

за позовом Приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ"

до Головного управління ДФС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне підприємство "ЗОВНІШТОРГ" (далі ПП "ЗОВНІШТОРГ") звернулося з позовом до Головного управління ДФС у Полтавській області (далі ГУ ДФС у Полтавській області), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення про внесення до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, оформлене протоколом від 27.09.2018 № 133, в частині внесення до переліку ризикових платників податків ПП "ЗОВНІШТОРГ";

- зобов`язати ГУ ДФС у Полтавській області виключити ПП "ЗОВНІШТОРГ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 відмовлено у задоволенні позову ПП "ЗОВНІШТОРГ".

Не погодившись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення про задоволення адміністративного позову.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що включення платника податків до переліку ризикових призводить до правових наслідків у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань. Зокрема, визнання контролюючим органом платника податків таким, що відповідає певному критерію ризиковості та внесення його до автоматизованої інформаційної системи «Податковий блок» - режим «Журнал ризикових платників», є безумовною підставою для проведення моніторингу та, як наслідок, зупинення реєстрації податкових накладних. Такі наслідки призводять до виникнення податкових перешкод у здійсненні господарської діяльності підприємства та руйнує його ділову репутацію. При цьому, Критерії ризиковості затверджені лише листом Державної фіскальної служби, який не є нормативно-правовим актом.

Також вказує на те, що чинним законодавством не передбачено обов`язку платників податків звертатися до податкових органів із заявами та документами з метою виключення підприємства із відповідного переліку ризикових платників податків.

В судовому засіданні представник позивача вимоги та доводи апеляційної скарги підтримав.

Відповідачем до суду надано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В обгрунтування відзиву зазначає, що на засіданні Комісії ГУ ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригувань в Єдиному державному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації, було вирішено включити ПП «ЗОВНІШТОРГ» до Журналу ризикових платників податків, як такого , що відповідав п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податків, визначених листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 (далі Критерії), оскільки стосовно позивача наявна інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. Результати засідання Комісії ГУ ДФС у Полтавській області внесені до автоматизованої інформаційної системи ІТС «Податковий блок» та використовуються податковими органами для виконання покладених на них функцій та завдань. Такі дії контролюючого органу є лише службовою діяльністю працівників на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України, та, як наслідок, не породжують для платника податків правових наслідків і не порушують його права. Таке рішення не є рішенням про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН). Віднесення платника податків до ризикових є дискреційним повноваженням податкового органу.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечував, вважаючи прийняте судове рішення законним та обгрунтованим.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення вимог поданої позивачем апеляційної скарги з огляду на наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що ПП "ЗОВНІШТОРГ" зареєстроване у встановленому законом порядку в якості юридичної особи та перебуває на податковому обліку.

Комісією ГУ ДФС у Полтавській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, (далі Комісія ГУ ДФС у Полтавській області) було отримано від управління аудиту інформацію щодо ризиковості підприємства ПП Зовнішторг (31773265) та відповідності його п.1.6 (наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником) Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18.

Зокрема, в ході відпрацювання ПП Зовнішторг встановлено взаємовідносини підприємства з рядом постачальників, по яким від державних податкових інспекцій їх реєстрації отримано узагальнені податкові інформації про відсутність за місцезнаходженням, участь у ризикових операціях розповсюдження сумнівного ПДВ без встановлення джерела походження реалізованих товарів (робіт, послуг). Також, ПП Зовнішторг неодноразово доводилось до відпрацювання ДФС України як учасника схем ухилення та розповсюдження сумнівного податкового кредиту. Крім того, за результатами аналізу ЄРПН встановлено, що протягом 2018 року ПП Тех Маш (36618610) реєструвались податкові накладні на адресу ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" (24432974) з номенклатурою Надання послуги з організації робіт по складуванню розкривних скельних порід кар`єра №2-біс у вироблений простір кар`єру №1 з використанням екскаватора ЕШ 11/70 Рудоуправління гірничого департамента ПАТ "Арселор Міттал Кривий Ріг" на загальну суму ПДВ за 9 місяців 2018 р. 2904 тис.грн. Послуги суборенди вказаного екскаватора придбавались ПП Тех Маш у наступних підприємств: ТОВ "Кавіста", ТОВ Буд-Інженерія, ТОВ Дарджест, ТОВ Стальстандарт, ТОВ "ВВП Холдинг" на загальну суму ПДВ за 9 місяців 2018 р. 2073 тис.грн. В свою чергу, вказані постачальники ПП "Тех Маш" придбали послуги з оренди вказаного екскаватора у ПП Зовнішторг на загальну суму ПДВ за 9 місяців 2018 р. 342 тис.грн.

Разом з тим, листом Управління Держпраці у Полтавській області від 18.01.2018 №08-11/295 у відповідь на лист податкових органів від 10.01.2018 №401/10/16-31-07-03-24 повідомлено, що Управлінням Держпраці у Полтавській області реєстраційні дії щодо екскаватора ЕШ 11/70 не здійснювались.

З огляду на вказане управлінням аудиту було запропоновано Комісії ГУ ДФС у Полатавській області розглянути питання щодо включення ПП Зовнішторг до Журналу ризикових платників ІТС Податковий блок.

Відповідно до витягу з протоколу №133 від 27.09.2018, за результатами проведеного Комісією ГУ ДФС у Полтавській області обговорення податкової інформації, яка наявна в інформаційних системах контролюючого органу та яка свідчить про наявність ознак здійснення платником податків ризикових операцій, ПП "ЗОВНІШТОРГ" включено до переліку суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості, та відповідну інформацію внесено до Журналу ризикових платників ІТС Податковий блок /а.с. 14-15/.

Не погодившись із таким віднесенням ПП «ЗОВНІШТОРГ» до переліку ризикових платників податків, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову суд першої інстанції виходив з того, що протокол засідання Комісії ГУ ДФС у Полтавській області не є рішенням контролюючого органу та не породжує зміну прав та обов`язків платника податків, а є діяльністю контролюючого органу, яка направлена виконання завдань та функцій, передбачених Податковим кодексом України.

Також суд звернув увагу, що у разі коли платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1.1 ст.1 Податкового кодексу України (далі ПК України) Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із п.201.1 ст.201 ПК України (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 було затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок зупинення реєстрації №117), Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Порядок роботи комісій №117) та Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі Порядок розгляду скарг №117).

Відповідно до п.2 Порядку зупинення реєстрації №117 (тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) моніторинг це сукупність заходів та методів роботи контролюючих органів, що виявляє за результатами проведення аналізу наявної інформації в інформаційних ресурсах ДФС та/або за результатами проведення обробки та аналізу податкової інформації об`єктивні ознаки наявності ризиків порушення норм податкового законодавства.

Критерій оцінки ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - це визначений показник моніторингу, що характеризує ризик.

Згідно із пп.5 та 6 Порядку зупинення реєстрації №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Положеннями п.10 Порядку зупинення реєстрації №117 передбачено, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання зазначеної постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 та з метою організації роботи Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія ДФС), визначення взаємодії Комісії ДФС, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС наказом Державної фіскальної служби України від 03.08.2018 № 523 затверджено Порядок взаємодії Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі Порядок №523).

Відповідно до п.1 Порядку №523 (тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) даний Порядок є розпорядчим документом, який визначає організаційні та процедурні засади діяльності Комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія ДФС) та порядок її взаємодії зі структурними підрозділами ДФС та комісіями головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС (далі - комісії регіонального рівня).

Згідно із п.п.6-9 Порядку №523 комісіями регіонального рівня здійснюється:

розгляд питань щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії);

розгляд наданої Комісією ДФС інформації по платниках з ознаками ризиковості в день її надходження, внесення таких платників податку до переліку ризикових платників податків, а в разі прийняття відповідного рішення - виключення платників податку з переліку ризикових платників податків.

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117.

До протоколу засідання комісій регіонального рівня обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків внесено до переліку ризикових платників податків; інша інформація, що розглядається комісіями регіонального рівня.

Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв вноситься секретарями комісій регіонального рівня до АІС "Податковий блок". Інформація щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків згідно з пунктами 1.1 - 1.5 Критеріїв вноситься відповідальними особами, яких включено до складу комісій регіонального рівня. Відповідно до алгоритму дій співробітників оперативних підрозділів при формуванні облікової картки та внесенні інформації до переліку ризикових платників податків (додаток 3*), відповідальна особа (член комісії регіонального рівня) формує облікову картку в електронному вигляді у формі згідно з додатком 4* до Порядку.

Відповідно до п. 1 Порядку роботи комісій №117 (тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) цей Порядок визначає організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а також права та обов`язки її членів.

Положеннями п.3 Порядку роботи комісій №117 визначено, що комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Колегія суддів звертає увагу, що на час виникнення спірних правовідносин відповідно до повідомлення, розміщеного 23.03.2018 на офіційному веб-порталі ДФС України, Державною фіскальною службою України за погодженням з Міністерством фінансів України було затверджено:

- критерії ризиковості платника податків, ризиковості здійснення операцій;

- перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податків.

Так, Критерії ризиковості платника податків визначалися листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18.

За змістом п.п.1.6 п.1 вказаного листа ДФС України комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

При цьому слід враховувати, що контролюючі органи згідно положень ПК України мають право здійснювати податковий контроль.

Так, відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно із п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України способом здійснення такого контролю є, зокрема, здійснення інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.п.72.1.1 п.72.1 ст.72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах: що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

Відповідно до п.74.1 ст.74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду України від 02.12.2015 по справі № 821/377/15-а.

Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин чинним законодавством було передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, в тому числі, у формі проведення засідання комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС стосовно розгляду питання щодо встановлення ризиковості платника податків та внесення за результатами такого розгляду інформації щодо внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків до АІС "Податковий блок".

З огляду на вказане, рішення відповідача про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є проміжним рішенням податкового органу, яке безпосередньо не порушує права платника податків, а за своєю суттю є лише підставою для можливого вчинення у майбутньому додаткових заходів стосовно перевірки господарських операцій платника податків під час здійснення реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Отже, позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження проміжного рішення податкового органу, обрав такий спосіб захисту своїх прав, який суперечить закону.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27.08.2019 по справі №540/2077/18 (адміністративне провадження №К/9901/17394/19).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Колегія суддів звертає увагу, що підстави для відступлення від правових позицій Верховного Суду судом не встановлені, а сторонами не повідомлені.

Враховуючи вказане, колегія суддів погоджується із доводами відповідача стосовно того, що контролюючий орган збирає та використовує податкову інформацію для виконання своїх повноважень та функцій, покладених на нього податковим законодавством та іншими нормативними актами, в тому числі постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117.

Стосовно доводів позивача про те, що ПП "ЗОВНІШТОРГ" є власником екскаватора ЕШ 11/70, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію великотоннажного т/з або іншого технологічного ТЗ НОМЕР_1 № НОМЕР_2 від 09.07.2014, колегія суддів зазначає наступне.

Чинним законодавством передбачено порядок розгляду комісіями регіонального рівня питань щодо виключення платників податку з переліку ризикових платників податків та прийняття за результатами такого розгляду відповідного рішення, про що до АІС "Податковий блок" вноситься інформація.

Засідання комісій регіонального рівня щодо розгляду питань про внесення/виключення платників податку до (з) переліку ризикових платників податків проводиться згідно з Порядком роботи комісій №117.

Відповідно до п.21 Порядку роботи комісій №117 комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Таким чином, наявність/відсутність підстав для виключення ПП "ЗОВНІШТОРГ" з переліку ризикових платників податків та внесення інформації щодо цього до АІС "Податковий блок", в тому числі у зв`язку із належністю позивачу на праві власності екскаватора ЕШ 11/70, може бути розглянута комісією регіонального рівня контролюючого органу.

При цьому слід враховувати, що завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, оскільки ключовим його завданням є здійснення правосуддя.

З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на результати розгляду апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та вимоги ст. 139 КАС України, у справі відсутні підстави для здійснення нового розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст.242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "ЗОВНІШТОРГ" залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2019 по справі № 440/1385/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)М.І. Гуцал
Судді(підпис) (підпис) Л.О. Донець А.П. Бенедик
Повний текст постанови складено 18.10.2019.