Справа № 664зп-19/160
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
18 жовтня 2019 р.Справа №664зп-19/160
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Віхрова В.С., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Лінплюс» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви , -
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, заява про забезпечення позову №664зп-19/160 передано до розгляду судді Віхровій В.С.
В обґрунтування заяви про забезпечення позову вказано, що невжиття заходів забезпечення адміністративного позову може мати наслідком заподіяння шкоди його правам та інтересам, інтересам третіх осіб, а також ускладнить їх відновлення. Включення платника податків до переліку ризикових платників податків тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань. Починаючи з 12.09.2019 р., коли заявника було включено до реєстру ризикових платників, контролюючим органом зупинено реєстрацію виписаних товариством дев`яти податкових накладних на загальну суму 2146721,00 грн, в тому числі ПДВ 357785,00 грн. Податкові зобов`язання по даних податкових накладних включені товариством до декларації з ПДВ за вересень 2019 року та сплачені в повному обсязі. Внаслідок дії незаконного та оскаржуваного рішення відповідача ТОВ «Лінплюс» понесло, несе і буде надалі нести значні фінансові збитки, втрачає партнерів і покупців, погіршує свою ділову репутацію. Окрім того, повністю блокується господарська діяльність ТОВ «Лінплюс», оскільки ТОВ «Лінплюс» не може реєструвати податкові накладні, тому ніхто з контрагентів не купує у нього товар. За вказаних обставин, заявник не отримує прибуток, відсутні кошти на оплату оренди, виплати заробітної плати працівникам, сплати митних та податкових платежів. Таким чином, до моменту вирішення справи по суті, у випадку не вжиття заходів по забезпеченню позову, ТОВ «Лінплюс» взагалі ризикує припинити свою діяльність. У зв`язку з вищевикладеним, єдиним ефективним способом захисту порушеного права до вирішення спору по суті, на думку заявника, є вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення, оскільки невжиття таких заходів призведе до збільшення кількості безпідставно зупинених податкових накладних.
Відповідно до частин першої-третьої статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.
Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову.
У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.
У зв`язку із відсутністю необхідності заслуховування пояснень заявника або отримання від нього додаткових доказів на підтвердження необхідності забезпечення позову, із врахуванням достатності доказів для розгляду заяви про забезпечення позову, суд дійшов висновку про можливість розгляду даної заяви без виклику осіб в порядку письмового провадження.
Вирішуючи питання про забезпечення позову, заявлено до розгляду, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.
З матеріалів справи вбачається, що заява про забезпечення позову подана до пред`явлення позовної заяви.
Згідно із ч.4 статті 150 КАС України подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.
Як передбачено частиною першою статті 151 КАС України, позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.
Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб (частина друга статті 151 КАС України).
За приписами частин четвертої шостої статті 154 КАС України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.
При вирішенні клопотання про забезпечення позову суд також враховує положення нормативно-правових актів, які регулюють відносини щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків.
Так, відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 (надалі - Порядок №117), у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Згідно з пунктом 13 Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Тобто, включення платника податків до переліку ризикових платників податків тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань. Крім того, включення платника податків до переліку ризикових платників податків покладає на платника додатковий обов`язок щодо надання додаткових пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів та за результатами їх розгляду комісією центрального рівня.
Суд зазначає, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття адміністративним судом, в провадженні якого знаходиться справа, або до якого буде подано адміністративний позов, певних процесуально-правових заходів щодо охорони прав, свобод та інтересів позивача на час розгляду справи, які б гарантували виконання рішення суду, у разі задоволення позову.
У свою чергу суд звертає увагу, що будь-яке рішення органу владних повноважень має бути зрозумілим і обґрунтованим, в тому числі для осіб, безпосередньо яких воно стосується. Тобто, ця особа повинна мати можливість обирати спосіб реагування на такий індивідуальний акт органу владних повноважень, виконання його приписів чи оскарження та доведення протиправності такого. В протилежному випадку, за відсутності чіткого розуміння способу виконання приписів органу владних повноважень, такі рішення можуть призвести до необґрунтованого втручання в діяльність суб`єкта господарювання, блокування господарської діяльності та заподіяння майнової шкоди чи необхідності прикладення значних зусиль для відновлення ділової репутації такого суб`єкта господарювання.
Як вбачається із протоколу засідання комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 12.09.2019 року №20, позивача включено до відповідного переліку (бази даних ІС «Податковий блок»), як таких, що відповідають критеріям ризиковості.
Іншої ідентифікуючої інформації спірне рішення не містить.
З вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України вбачається, що тільки проведення позивачем у встановлені терміни реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що адмініструє відповідач, легалізує здійснення позивачем операцій з постачання товарів (послуг) та є підставою для покупця для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту і не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
При вирішенні заяви про забезпечення позову суд враховує, що позивач заперечує законність прийнятого рішення в частині його включення до переліку ризикових платників податків. При цьому, позивач надав суду квитанції про зупинення ПН/РК саме у зв`язку із віднесення підприємства до переліку ризикових (ПН/РК відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку), та у всіх квитанціях міститься пропозиція подати пояснення та/або копії документів.
Крім того, в оскаржуваному рішенні, оформленому протоколом від 12.09.2019 року №20, відсутнє будь-яке обґрунтування його прийняття.
При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року № ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).
Згідно приписів статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Зокрема Європейський суд з прав людини у рішенні «Пантелеєнко проти України» від 29 червня 2006 року зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
У рішенні «Дорани проти Ірландії» від 31 липня 2003 року Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
При цьому, як наголошується у вищевказаних рішеннях Європейського суду з прав людини, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
Враховуючи вищевказані норми законодавства та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що порушення свободи здійснення господарської діяльності підприємства у зв`язку із зупиненням реєстрації всіх накладних, є необхідними підставами, які свідчать про обґрунтованість і адекватність вимог заявника щодо забезпечення позову.
За таких обставин суд погоджується з доводами заявника про те, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення істотно ускладнює ефективний захист його прав та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень у сфері господарської діяльності, а саме: право здійснювати самостійно без обмежень господарську діяльність, оскільки зупинення реєстрації податкових накладних призводить до негативних наслідків для підприємства, зокрема, до неможливості здійснення господарської діяльності через зупинення реєстрації накладних, можливого розірвання ділових відносин з контрагентами, покладення додаткового обов`язку на позивача щодо надання пояснень та документів для реєстрації податкових накладних та погіршення ділової репутації, а забезпечення позову на час судового розгляду справи відновить право позивача на здійснення господарської діяльності як платника податку на додану вартість, дасть можливість позивачу до остаточного вирішення даного спору реалізовувати своє право на здійснення діяльності та реєстрації податкових накладних.
Суд акцентує увагу, що заходи забезпечення адміністративного позову щодо зупинення дії оскаржуваного рішення, про вжиття котрих у заяві просить позивач, відповідають предмету позову, водночас, вжиття таких заходів жодним чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті, оскільки факт правомірності чи протиправності винесення оскаржуваного рішення відповідача буде встановлено під час повного, всебічного і об`єктивного розгляду в судовому засіданні всіх обставин справи.
Підсумовуючи викладене, враховуючи, що подання позову та відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову, суд вважає за можливе задовольнити заяву позивача про забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення від 12.09.2019 року №20 в частині внесення до переліку ризикових платників позивача з метою забезпечення збалансованості інтересів сторін та з огляду на наявність зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог, які випливають зі спірних відносин.
За таких обставин, заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.
Таке рішення, на переконання суду, матиме наслідком дотримання судом основних принципів здійснення судочинства.
Керуючись статтями 90,150-151, 154, 248 КАС України, суддя, -
Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Лінплюс» про забезпечення позову до пред`явлення позовної заяви, - задовольнити.
Копію ухвали направити заявнику та всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову у відповідності до ч. 2 ст. 156 КАС України.
Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, визначені ст.ст. 295, 297 КАС України та з урахуванням вимог пп. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя (підпис) Згідно з оригіналом Суддя В.С. Віхрова В.С. Віхрова