Справа № 420/4889/19
Суддя: Завальнюк І. В.
Дата ухвалення: 2019-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4889/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2019 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Завальнюка І.В.,

за участю секретаря Салюк О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сайз Груп» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 11.05.2019 №№ , .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в квітні 2019 р. співробітником ГУ ДФС в Одеській області проведена документальна невиїзна перевірка дотримання ТОВ «Сайз Груп» вимог законодавства України з питань державної митної справи в частині правильності класифікації товару «Колісні пари» під час митного оформлення, за результатами якої складено акт № 692/15-32-74-10-11/40585398 від 16.04.2019. Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Сайз Груп» вимог ч. 1 ст. 69 МКУ, Закону України «Про митний тариф України», правил інтерпретації УКТ Закону України «Про митний тариф України» в частині правильності класифікації товару при митному оформленні, застосуванні при цьому заниженої ставки ввізного мита, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 346 045,05 грн; п. 190.1 ст. 190 ПК України, що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 69 209,01 грн, у зв`язку із чим на підставі зазначеного акут перевірки фіскальним органом прийняті оскаржувані податкові повідомлення-рішення. Підставою для таких висновків слугувало встановлення обставин неправильного декларування коду товару згідно УКТ ЗЕД при імпортуванні товару «колісні пари», імпортованого за МД 26.11.2018, 15.11.2018. Зокрема, на думку контролюючого органу імпортований товар «колісні пари штамповані сталеві» під час митного оформлення був класифікований неправильно та повинен класифікуватися згідно УКТ ЗЕД за кодом 8607 19 10 90 (ставка мита 10%). На переконання позивача, такі висновки контролюючого органу є необґрунтованими, а податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню як неправомірні, оскільки класифікація товарів згідно УКТ ЗЕД, які були подані до митного оформлення, здійснювалася митним брокером, зокрема, на підставі відомостей, зазначених у контракті та інвойсах, відповідно до яких відбувалося імпортування товарів на адресу ТОВ «Сайз Груп». Так, в інвойсах на товари «бувші у вжитку частини до залізничних вагонів колісна пара сталева штампована», що ввозилися на митну територію України, вказано, що цей товар підлягає класифікації у товарній підкатегорії згідно УКТ ЗЕД 8607 19 10 10, як колісні пари штамповані сталеві. Отже під час декларування товару ТОВ «Сайз Груп» не було порушено правил класифікації, оскільки заявлений у МД код товару тотожний найменуванню такого товару «колісні пари штамповані сталеві». Це також вбачається з висновку відділу експертизи та сертифікації походження товарів Торгово-промислової палати України від 12.11.2018 № 12-ЦЗ. Таким чином, під час митного оформлення позивачем було класифіковано товар згідно УКТ ЗЕД відповідно до наведених у товаросупровідних документах. Поряд із тим, під час митного оформлення у посадових осіб органу доходів і зборів ініціювалися митні огляди товару «колісні пари штамповані сталеві» і жодних зауважень щодо класифікації вказаного товару з боку митних органів не було. Крім того, в порушення ч. 4 ст. 69 МК України відповідачем не приймалося рішення про визначення коду товару і митний орган випустив у вільний обіг товар згідно до заявленого декларантом коду, чим підтвердив його правильність. Відтак, висновки контролюючого органу про порушення ТОВ «Сайз Груп» вимог Закону України «Про митний тариф України», МКУ та ПКУ є безпідставними, а складені податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню.

Ухвалою від 21.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

06.09.2019 до суду від ГУ ДФС в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого за наслідками документальної невиїзної перевірки складено акт від 16.04.2019 року № 692/15-32-14-10-11/40585398, за висновками якого виявлено порушення ТОВ «Сайз Груп» вимог частини 1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012, Закону України «Про Митний тариф України», правил 1, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Закону України «Про Митний тариф України» в частині правильності класифікації товару при митному оформленні, застосуванні при цьому заниженої ставки ввізного мита, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 346 045,05 грн, а також пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 69 209,01 грн. Зокрема, робочою групою встановлено факт невірної класифікації товару за кодом УКТ ЗЕД 8607 19 10 10 (ставка ввізного мита 0 %) та винесене рішення, зазначене в акті перевірки, щодо правильності класифікації товару за кодом згідно з УКТ ЗЕД 8607 19 10 90 (ставка ввізного мита 10 %). Як наслідок, у підприємства виникли податкові зобов`язання з ПДВ на суму 69 209,01 грн. та ввізного мита на суму 346 045,06 грн ТОВ «Сайз Груп» за митними деклараціями від 26.11.2018 №№ UA500110/2018/012394, UA500110/2018/012395, UA500110/2018/012396, від 15.11.2018 №№ UA500110/2018/011861, UA500110/2018/011889, UA500110/2018/011891, UA500110/2018/011892, UA500110/2018/011893, від 05.04.2018 № UA500110/2018/002946, за якими оформлено товар «Колісні пари» за кодом 8607 19 10 10 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0 %). Зазначено, що за інформацією з мережі Інтернет колісна пара - це елемент локомотива чи вагона, який складається з двох коліс, напресованих на вісь. Колісна пара сприймає навантаження від надресорної частини локомотива (вагона) і передає її на рейки. У локомотивів колісна пара має шестерні, через які передається тягове зусилля. Загальна схема колісної пари локомотива складається з наступних елементів: велике зубчасте колесо; вкладиші моторно-осьових підшипників; вісь; пилова шайба; хомут; колісний центр; бандаж; стопорне кільце; гребінь; шийкі осі; передпідступічна частина осі; підступічні частини осі; середня частина осі. В Україні класифікація товарів здійснюється згідно з УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України. Міжнародною основою УКТ ЗЕД є Гармонізована система опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - ГС). З 01.01.2014 для класифікації товарів використовується УКТ ЗЕД, що побудована на основі версії ГС 2012 року і затверджена Законом України «Про Митний тариф України». З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД на основі пояснень до ГС з урахуванням пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - КН ЄС). З 09.06.2015 класифікація товарів здійснюється з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, які затверджені наказом ДФС від 09.06.2015 № 401 (побудовані на основі Пояснень до ГС версії 2012 року та КН ЄС). Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі - ОПІ) та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет. Згідно з правилом 1 ОПІ назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень. Правилом 6 ОПІ визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях повинна здійснюватися відповідно до найменувань останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень правил ОПІ за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначене інше. Виходячи з текстового опису товарної позиції 8607 УКТ ЗЕД, у цій товарній позиції класифікуються частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу. Згідно з Додатковими поясненнями до товарних категорій 8607 11 00 - 8607 19 90 УКТ ЗЕД визначено, що ці категорії включають, зокрема, колісні пари в зібраному або незібраному вигляді, колеса та їхні частини, згадувані в пунктах (2) і (3) Пояснень до товарної позиції 8607. Отже, за своєю складовою «Колісні пари» відносяться до деталей, які складаються з декількох елементів та не можуть класифікуватися у товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД 8607 19 10 10, як «штамповані сталеві». На підставі вищевикладеного, з урахуванням правил 1 та 6 ОПІ, Пояснень до товарної позиції 8607, товар «Колісні пари» підлягає класифікації у товарній позиції 8607 за кодом 8607 19 10 90 згідно з УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10 %). Отже, рішення щодо класифікації товару, зазначене в Акті перевірки ТУ ДФС в Одеській області, прийняте у відповідності до вимог УКТ ЗЕД.

16.09.2019 до суду від ТОВ «Сайз Груп» надійшла відповідь на відзив.

До суду з`явився представник позивача, який підтримав позовні вимоги із викладених в адміністративному позові підстав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити з підстав, наведених у відзиві на позов.

Вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування податкових повідомлень-рішень від 11.05.2019 №№ , , з огляду на наступне.

Судом встановлено, що згідно з п. 1 ч. 2 ст. 351 МК України, наказом ГУ ДФС в Одеській області від 03.04.2019 № 2502 головним державним ревізором-інспектором відділу митного аудиту управління аудиту ГУ ДФС в Одеській області Терновським М.С проведена документальна невиїзна перевірка ТОВ «Сайз Груп» з питань дотримання вимог законодавства України щодо митної справи в частині правильності класифікації товару «колісна пара сталева штампована у зборі» під час митного оформлення товарів за МД 26.11.2018 №№ UA500110/2018/012394, UA500110/2018/012395, UA500110/2018/012396, від 15.11.2018 № № UA500110/2018/011861, UA500110/2018/011889, UA500110/2018/011891, UA500110/2018/011892, UA500110/2018/011893, від 05.04.2018 № UA500110/2018/002946, за результатами якого складено акт від 16.04.2019 № 692/15-32-74-10-11/40585398.

Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Сайз Груп» вимог частини 1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012, Закону України «Про Митний тариф України», правил 1, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Закону України «Про Митний тариф України» в частині правильності класифікації товару при митному оформленні, застосуванні при цьому заниженої ставки ввізного мита, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 346 045,05 грн., а також пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 69 209,01 грн.

На підставі вищевказаного акту перевірки ГУ ДФС в Одеській області винесені податкові повідомлення-рішення від 11.05.2019 № , яким Товариству збільшено суму грошового зобов`язання по податку на додану вартість в розмірі 69 209,01 грн та застосовано штрафну санкцію в розмірі 17 302,25 грн; № , яким Товариству визначено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, в розмірі 346 045,06 грн та застосовано штрафну санкцію в сумі 85 511,26 грн.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає зазначені податкові повідомлення-рішення необґрунтованими, а позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Зі змісту акту перевірки від 16.04.2019 № 692/15-32-74-10-11/40585398 вбачається, що ТОВ «Сайз Груп» імпортовано на територію України товар «Бувши у вжитку частини до залізничних вагонів - колеса та їх частини штамповані сталеві для використання у рухомому складі залізничних вантажних вагонів: колісна пара сталева штампована у зборі - 16 комплектів....» за кодом УКТ ЗЕД 8607 19 10 10 (Ставка ввізного мита 0%) за МД 26.11.2018 №UA500110/2018/012396, від 26.11.2018 №UA500110/2018/012395, від 26.11.2018 № UA500110/2018/012394, від 15.11.2018 №UA5 00110/2018/0 11 893, від 15.11.2018 № UA5 00110/2018/011892, від 15.11.2018 MJA500110/2018/011891, від 15.11.2018 № UA500 і 10/2018/011889, від 15.11.2018 №UA500110/2018/011861.

Ввезення товару за вищевказаними МД здійснювалося на підставі зовнішньоекономічного договору (контракту) від 18.10.2018 № 180048, відповідно до якого продавцем товару є компанія CBS LOGISTICS LTD (UNIT 1.4.11, 14/FLOOR, COSCO TOWER 183 QUEEN'S ROAD CENTRAL SHEUNG WAN, HONG KONG), а покупцем - TOB «САЙЗ ГРУП» (Україна). Валюта контракту - долари США. Договір діє 31.12.2019 Відправником товару за МД від 05.04.2018 №UA500020/2018/002946 є OU KAIFEROS (РІКК 69, 45106, ТАРА, ESTONIA ON BEHALF OF COMFORMITY INVEST LTD). Умови постачання: DAP UA м. Одеса.

У товаросупроводних документах, наданих при митному оформленні МД від 26.11.2018 № UA500110/2018/012396, від 26.11.2018 № UA500110/2018/012395, від 26.11.2018, № UА500110/2018/012394, від 15.11.2018 UА500110/2018/011893, від 15.11.2018, № UA500110/2018/011892, від 15.11.2018 № UA500110/2018/011891, від 15.11.2018, № UA5001 10/2018/011889, від 15.11.2018 №UA500110/2018/011861, а саме, у інвойсах, та автотранспортних накладних товар зазначено, як «used wheel pairs of railway cars» (укр. Бувши у вжитку колісні пара). При митному оформленні МД від 05.04.2018 №UA500020/2018/002946 у інвойсі від 27.03.2018 № 27-03-2018, від 29.03.2018№ 27-03-2018/1 та автотранспортної накладній від 29.03.2018№29032018 товар зазначено, як «Колісні пари».

Згідно з даними мережі Інтернет колісна пара є основною несучою направляючою деталлю рухомого складу, від спрямованості якої передусім залежить безпека руху. Колісна пара складається: вісь; два колісних диски, жорстко напресовані на вісь; Вісь суцільнолита. Заготовки для осей виробляють ковкою або штампуванням. Вона, має такі частини: дві шийки для встановлення на них підшипників буксових вузлів; дві перед-підматочинні частини, на які надівають ущільнювальні деталі букс; дві підматочинні частини, на які надівають колеса; середню частину, що поєднує дві підматочинні частини. Колісний диск має три. елементи: маточину, диск і обід. Колісний диск з`єднує маточину і обід. Колесо маточиною одягається на підматочинну частину осі в виробничих умовах за спеціальною технологією.

Отже, за своєю складовою «колісні пари» відносяться деталей, які складаються з декількох елементів та не можуть класифікуватись у товарній під категорії згідно УКТ ЗЕД 8607 19 10 10, як «Штамповані сталеві».

Таким чином, за висновком перевірки, з урахуванням положень Основних правил інтерпретації класифікації товарів 1, 6, затверджених Законом України від 19,09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України», примітки 1 (m) до Розділу XV та пояснень УКТ ЗЕД до товарної позиції 8607, з урахуванням характеристики, призначення, принципу роботи, товар «Колісні пари» повинен класифікуватися згідно УКТ ЗЕД в товарній підкатегорії 8607 19 10 90 (ставка мита 10%).

В акті перевірки також вказано, що вищезазначена позиція щодо класифікації товару «Колісні пари» у товарній позиції 8607 19 10 90 згідно з УКТ ЗЕД узгоджується позицією Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України (лист від 30.01.2019 №2903/99-99-19-03-03-17).

На підставі викладеного, перевіряючим констатовано, що товар «Колісні пари», щодо якого проведено митне оформлення за МД 26.11.2018 №UA500110/2018/012396, від 26.11.2018 №UA500110/2018/012395, від 26.11.2018 № UA500110/2018/012394, від 15.11.2018 №UA5 00110/2018/0 11 893, від 15.11.2018 № UA5 00110/2018/011892, від 15.11.2018 MJA500110/2018/011891, від 15.11.2018 № UA500 і 10/2018/011889, від 15.11.2018 №UA500110/2018/011861, імпортовано з порушенням основних правил інтерпретації класифікації товарів 1, 6, затверджених Законом України «Про Митний тариф України».

Натомість товар «Колісні пари» підлягає класифікації у товарній позиції 8607 за кодом 8607 19 10 90 згідно УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10%).

У підсумку перевірки зазначено, що встановлені порушення призвели до заниження податкових зобов`язань на загальну суму 415 254,06 грн, в т.ч. ввізне мито в розмірі 346 045,05 грн, ПДВ 69 209,01 грн, які підлягають сплаті до Державного бюджету України.

На підставі викладеного контролюючим органом згідно з пп. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54, ст. 58 ПК України нараховано відповідну різницю на платежі ввізне мито - в розмірі 346 045,05 грн, податок на додану вартість 69 209,01 грн, а також застосовано поряд із тим штрафні санкції до позивача.

Відповідно до ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 № 1085/21397; далі - Порядок), контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з цим Порядком декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Розділом ІІІ вказаного Порядку встановлено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до Митного кодексу України.

Посадові особи підрозділу митного оформлення чи митного поста, відділу митних платежів здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

У випадку, передбаченому підпунктом "а" абзацу четвертого цього пункту, класифікація товару згідно з УКТ ЗЕД проводиться без додаткових процедур контролю.

У випадку, передбаченому підпунктом "б" абзацу четвертого цього пункту, перевіряється відповідність характеристик товару критеріям, визначальним для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД за наведеними характеристиками товару в Рішенні.

У випадку, передбаченому підпунктами "б", "в" абзацу четвертого цього пункту, виявлені Рішення на ідентичні або подібні (аналогічні) товари беруться до уваги.

Отже, відсутність рішення про визначення коду товару та випущення товару у вільний обіг свідчить про класифікацію його митним органом відповідно до коду, заявленого у митній декларації.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 травня 2018 року по справі №808/1341/14, адміністративне провадження №К/9901/7237/18.

В той же час, за встановлених судом обставин, органом доходів і зборів відповідне рішення щодо класифікації імпортованого ТОВ «Сайз Груп» товару не приймалося.

При цьому посилання представника відповідача у відзиві на те, що рішення органу доходів і зборів щодо класифікації імпортованого ТОВ «Сайз Груп» товару прийнято в описовій частини акту перевірки № 692/15-32-74-10-11/40585398 від 16.04.2019 є неспроможними.

Зокрема, за приписами статті 69 МК України у разі незгоди з таким рішенням декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

З цього приводу суд зазначає, що акт перевірки дотримання вимог законодавства не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 КАС України. При цьому дії службової особи щодо складання такого акта та включення до нього певних висновків не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.

Відтак, викладені в акті перевірки думки посадової особи контролюючого органу щодо класифікації товару не є рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей, у зв`язку із чим за встановлених судом обставин відповідне рішення щодо класифікації товарів органом доходів і зборів в спірних правовідносинах не приймалося.

При цьому, під час митного оформлення товару ТОВ «Сайз груп» у митного органу не було сумнів щодо коду УКТ ЗЕД імпортованого товару, проби зразків товару не відбирались, відповідна експертиза не проводилась. Будь-яких зауважень або відмови у прийнятті вищезазначених митних декларацій митний орган не надавав.

Так, посадовими особами митниці були прийняті та оформлені митні декларації позивача шляхом поставлення відбитків штампу у відповідних графах митних декларацій; імпортований позивачем товар був випущений у вільний обіг без обмежень з боку митного органу.

Разом з тим, суд враховує, що згідно з пунктом 3 частини третьої статті 345 МК України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, зокрема, щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Відповідно до частини другої статті 351 Митного кодексу України документальна невиїзна перевірка проводиться у разі:

1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;

2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих органу доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Таким чином, МК України уповноважує органи доходів і зборів здійснювати заходи митного контролю після завершення митного оформлення відповідного товару за певних умов, перелік яких є вичерпаним.

При цьому, на переконання суду, приписи вказаних статей слід розглядати у взаємозв`язку зі статтею 69 МК України, частиною третьою якої передбачено, що у разі виявлення після митного оформлення товарів порушення правил класифікації товарів, орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Тобто відповідний орган наділяється як правом самостійно класифікувати імпортовані товари, так і правом здійснювати митний контроль шляхом проведення перевірок правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення у тому разі, - якщо буде встановлено, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України декларантом було допущено порушення законодавства України з питань державної митної справи.

У межах спірних правовідносин, як на підставу для проведення митного контролю після завершення митного оформлення відповідач у акті перевірки посилався на приписи пункту 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України.

В той же час, за матеріалами перевірки вбачається, що до початку відповідного заходу контролю не було виявлено ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; та виявлення таких ознак стало підставою для проведення документальної невиїзної перевірки позивача.

Відтак, оцінюючи обставини, що передували прийняттю оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, судом також виявлено відсутність підстав для проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ «Сайз Груп», зокрема за відсутності підстав, визначених спеціальними нормами МК України, тобто відповідач діяв у непередбаченим законодавством спосіб, та без дотримання своїх власних процедур, про недопустимість чого неодноразово зазначав ЄСПЛ (наприклад в рішенні "Лелас проти Хорватії", п. 74).

Так, практикою ЄСПЛ сформовано підхід щодо розуміння правової визначеності як засадничої складової принципу верховенства права. Зокрема, у Рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» зазначено, що принцип правової визначеності є складовою верховенства права (пункт 61). Також у Рішенні від 13 грудня 2001 року в справі «Церква Бессарабської Митрополії проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

Розумними очікуваннями особи вважаються легітимні (або законні) і виправдані очікування набути майно або майнове право, які в практиці ЄСПЛ дістають правову охорону як майно. Поняття «законні очікування» (legitimate expectations) слід розглядати як елементи верховенства права та «юридичної визначеності» (legal certainty). Практика Суду ЄС і ЄСПЛ розглядає законні очікування як елемент правової визначеності в умовах відсутності єдиної теорії легітимних (законних) очікувань, придатних для всіх національних правопорядків.

Така дія названого принципу пов`язана із іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності.

В порушення ч. 2 ст. 77 КАС України відповідач не довів суду, що, здійснюючи митне оформлення товару, позивач діяв недобросовісно, з порушенням законодавства України з питань державної митної справи, або надав недостовірні відомості, а тому на такого платника податків не може бути покладено додатковий тягар з понесення донарахованих державними органами митних платежів внаслідок зміни їх позиції щодо класифікації товару, а тим більше до юридичної відповідальності у вигляді нарахованих штрафних санкцій за правопорушення, якого вчинено не було.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Принцип «доброго врядування» передбачає, що у разі якщо справа впливає на такі основоположні права особи, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).

В рішенні «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок.

В контексті зазначеного слід наголосити, що податковий (фіскальний або митний) орган при виконанні покладених на нього повноважень зобов`язаний діяти на підставі, у межах та у спосіб визначений чинним законодавством України; запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати розподілити за правилами ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сайз Груп» (68000, Одеська область, м. Чорноморськ, вул. Шевченка, 7А, офіс 36; ) до Головного управління ДФС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5; ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС в Одеській області від 11.05.2019 №№ , .

Стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДФС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сайз Груп» судові витрати у розмірі 7 786,02 грн (сім тисяч сімсот вісімдесят шість грн 02 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 17 жовтня 2019 року.

Суддя І.В. Завальнюк