Справа № 200/9205/19-а
Суддя: Михайлик А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

07 жовтня 2019 р. Справа №200/9205/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Михайлик А.С., при секретарі судового засідання Столяренко Я.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом державного підприємства Добропіллявугілля до Головного управління Держпраці у Донецькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області в особі Добропільського міського відділення, товариство з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля, ОСОБА_1 про визнання неправомірними дій та скасування акту, -

за участю:

від позивача Ковальчук Д.М.

від відповідача Кудлаєнко В.Т.

від третьої особи 3 Махіборода М.В.

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство Добропіллявугілля звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Держпраці у Донецькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області в особі Добропільського міського відділення, товариство з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля, ОСОБА_1 про визнання неправомірними дій щодо створення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання у гр. України ОСОБА_1 та затвердження акту розслідування причин виникнення хронічного захворювання у громадянина України ОСОБА_1 за формою П-4 по ТОВ ДТЕК Добропіллявугілля, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного захворювання у громадянина України ОСОБА_1 за формою П-4 № 1.

Під час розгляду справи відповідачем зауважувалося на наявності підстав для закриття провадження у справі в частині позовних вимог.

Представник позивача заперечував проти закриття провадження.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративний суд - суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ. Адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача. Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк;

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Аналіз вищезазначених норм закону свідчить про те, що до юрисдикції адміністративних судів віднесено розгляд тільки тих справ, де предметом спору є порушення прав, свобод чи інтересів конкретної особи з боку суб`єкта владних повноважень саме у сфері публічно-правових відносин. При цьому владні повноваження повинні здійснюватися відповідним суб`єктом в сфері публічно-правових відносин і стосуватися конкретної особи.

Наказом Головного управління Держпраці у Донецькій області від 05.11.2018 № 1365 створено комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання у громадянина ОСОБА_1

14.12.2018 за результатами розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у громадянина ОСОБА_1 під час роботи на ВП «Шахта Білицька ДП Добропіллявугілля комісією складений акт за формою П-4 про причини виникнення професійного захворювання відносно ТОВ ДТЕК Добропіллявугілля. В акті, крім іншого, зазначено, що у зв`язку з тим що ОСОБА_1 не працює на Шахті ВП Білицька ДП Добропіллявугілля, можливості встановити порушення законодавства про охорону праці відсутня. Наведений акт затверджений першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Донецькій області 18.12.2018.

Порядок Порядок розслідування обставин і причин виникнення професійних захворювань визначається положеннями Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. N 1232 (далі Порядок N 1232), що був чинним на час проведення розслідування.

За п. 74 цього комісія з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання утворюється протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3. До складу комісії входять: представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів.

Відповідно до п. 86 Порядку N 1232 за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 згідно з додатком 17.

Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Згідно з ч. 3 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами є підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат.

Таким чином, акт є документом, що містить опис умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, заходів щодо запобігання розвитку захворювання та є підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу. Актом встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.

При цьому, актом індивідуальної дії є рішення суб`єктів владних повноважень, що стосуються конкретних осіб та їхніх відносин. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер, чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата - конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами (Інформаційний лист від 01.06.2010 N 781/11/13-10 Вищого адміністративного суду України).

Спірний акт за формою П-4 не містить положень, притаманних рішенням суб`єктів владних повноважень, виданим на виконання владних управлінських функцій.

Крім цього, як вбачається з матеріалів справи, до складу комісії, якою підписано акт, входять не лише представники органів державної влади. Комісія у складі зазначених осіб не здійснювала владні управлінські функції, а розслідувала причини виникнення професійного захворювання, про що склала відповідний акт, який не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.

Отже, позовні вимоги щодо оскарження акту розслідування причин виникнення професійного захворювання не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Справи про оскарження актів розслідування хронічних професійних захворювань мають розглядатись в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 2а-2555/11/2670 (К/9901/20707/18), від 27 березня 2019 року № 640/14775/16-ц.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, з цивільних, трудових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, провадження у справі в частині позовних вимог про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного захворювання у громадянина України ОСОБА_1 за формою П-4 № 1 підлягає закриттю.

Згідно з ч. 1 ст. 239 КАС України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

За приписами з ч. 1 ст. 23 Цивільного процесуального кодексу України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьою цієї статті.

На підставі суд вважає за необхідне закрити провадження у даній справі та роз`яснити позивачу, що даний спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства місцевим загальним судом.

Керуючись ст.ст. 238, 239, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Провадження в адміністративній справі за позовом державного підприємства Добропіллявугілля до Головного управління Держпраці у Донецькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області в особі Добропільського міського відділення, товариство з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля, ОСОБА_1 закрити в частині позовних вимог про скасування акту розслідування причин виникнення хронічного захворювання у громадянина України ОСОБА_1 за формою П-4 № 1.

Роз`яснити позивачу, що даний спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства місцевим загальним судом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст ухвали складено 15.10.2019.

Суддя А.С. Михайлик