Справа № 440/1844/19
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/1844/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Клочка К.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Ніценко А.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Болгар ОСОБА_2 ,

представника відповідача Андрусів ОСОБА_3 ,

представника відповідача Горобця О.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

29.05.2019 ОСОБА_1 звернувся (надалі по тексту позивач або ОСОБА_1 ) до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі по тексту позивач або ГУНП в Полтавській області) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, а саме просить:

- визнати протиправним та скасування наказ від 17.04.2019 №585 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ від 23.04.2019 №239о/с "По особовому складу" у частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію" сержанта поліції ОСОБА_1 (0102308), молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області;

- поновлення на посаді молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області з 24.04.2019;

- стягнути грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_4 зазначив, що спірні накази винесено в період часу, коли провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно позивача не було закінчено, не враховано обставини, які мали місце 17.03.2019, попереднє ставлення до службових обов`язків, рівень кваліфікації, участь в антитерористичній операції, нагороди, а тому вважає спірні накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.07.2019 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

14.06.2019 до суду надійшов відзив ГУНП в Полтавській області, у якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до положень статті 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, посадових обов`язків, наказів керівництва. Відповідач зазначив, що відповідно до статей 11, 12 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції; за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

01.07.2019 до суду надійшла відповідь ОСОБА_1 на відзив у якій позивач, зокрема, наголошував, що не вчиняв жодних протиправних дій чи бездіяльності, які б порушували службову дисципліну.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22.08.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10.09.2019.

Під час розгляду справи позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити позов.

Під час розгляду справи представники відповідача проти задоволення позову заперечували.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ та Національній поліції з 18.03.2013 по 23.04.2019, що підтверджується Послужним списком.

На підставі наказу ГУНП в Полтавській області від 18.03.2019 №221 позивачем проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни, Правил дорожнього руху, молодшим інспектором кінологом групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП сержантом поліції ОСОБА_5 І ОСОБА_6 .

Підставою для призначення службового розслідування слугувало те, що 17.03.2019 до ГУНП в Полтавській області надійшла інформація про можливе порушення службової дисципліни молодшого інспектора кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП сержантом поліції Денисюком І.С.

Результати службового викладено у висновку від 15.04.2019, де встановлено, що 17.03.2019 о 23 годині 00 хвилин в м. Кременчуці, вул. Чкалова, 183, під час забезпечення публічного порядку та безпеки дорожнього руху працівниками БПП в м. Кременчуці УПП в Полтавській області зупинено автомобіль ЗАЗ 1122, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням водія молодшого інспектора кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУАП сержанта поліції ОСОБА_1 , за порушення пункту 31.4.3 Правил дорожнього руху (не працювали зовнішні світлові прилади). Під час спілкування з водієм, працівниками поліції встановлено, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а тому останньому в присутності свідків, із застосуванням нагрудного відеореєстратора запропоновано пройти огляд з метою встановлення стану алкогольного чи іншого сп`яніння, однак ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду, чим порушив пункт 2.5 Правил дорожнього руху. За фактом відмови від проходження огляду інспектором роти №3 БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області лейтенантом поліції Равчак Е.О. відносно ОСОБА_7 складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тимчасово вилучено посвідчення водія, а за порушення вимог пункту 31.4.3 Правил дорожнього руху, відносно ОСОБА_1 винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. На час складання даного висновку адміністративна справа за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 працівниками БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області направлена на розгляд до Автозаводського районного суду м. Кременчук, однак розглянута на час написання даного висновку не була.

В ході службового розслідування ОСОБА_1 від дачі усних чи письмових пояснень щодо вказаних подій за його участі відмовився та надав копії довідок про тимчасову непрацездатність, що підтверджує його перебування на лікуванні з 17.03.2019 по 05.04.2019.

За результатом службового розслідування встановлено, що відомості які стали підставою для призначення службового розслідування, визнано такими, що знайшли своє підтвердження.

17.04.2019 ГУНП в Полтавській області винесено наказ №585 Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності, за змістом якого, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог підпунктів 1, 2 пункту 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію підпунктів 1, 6, 11 пункту 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, статті 14 розділу ІІІ Закону України Про дорожній рух, пункту 2.5 Правил дорожнього руху, частини першої статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення, підпунктів 1, 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, молодшого інспектора кінолога ГКЗ ДТП кінологічного центру ГУ НП сержанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Полтавській області №239о/с від 23.04.2019 сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач не погоджуючись зі звільненням із поліції звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2016 №580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 та Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №114 від 29.07.1991.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про Національну поліцію", Національна поліція України це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України "Про Національну поліцію", служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно статті 18 Закону України "Про Національну поліції", поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції. Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук. Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом (частини друга - четверта статті 18 Закону України "Про Національну поліцію").

Пунктом 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закон України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно пункту 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У свою чергу пункт 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України вказує, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. Крім того, службова дисципліна нерозривно пов`язана із позитивним обов`язком поліцейського утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини та дій, які підривають авторитет Національної поліції України.

Узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей є Правила етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції (пункт 2 розділу I Правил етичної поведінки поліцейських).

Відповідно до пункту 3 та 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Таким чином, службове розслідування в органах Національної поліції України це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Міністерством внутрішніх справ України 07.11.2018 №893.

Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом начальника ГУНП в Полтавській області Замахіна А.Л. від 18.03.2019 №221 призначено службове розслідування.

Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Розділом VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

15.04.2019 начальником ГУНП в Полтавській області ОСОБА_8 затверджено висновок за результатами службового розслідування.

Службовим розслідуванням встановлено, що 17.03.2019 о 23 годині 00 хвилин в м. Кременчуці, вул. Чкалова, 183, під час забезпечення публічного порядку та безпеки дорожнього руху працівниками БПП в м. Кременчуці УПП в Полтавській області зупинено автомобіль ЗАЗ 1122, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням водія молодшого інспектора кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУАП сержанта поліції ОСОБА_1 , за порушення пункту 31.4.3 Правил дорожнього руху (не працювали зовнішні світлові прилади). Під час спілкування з водієм, працівниками поліції встановлено, що ОСОБА_1 керував транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, а тому останньому в присутності свідків, із застосуванням нагрудного відеореєстратора запропоновано пройти огляд з метою встановлення стану алкогольного чи іншого сп`яніння. Однак ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду, чим порушив пункт 2.5 Правил дорожнього руху. За фактом відмови від проходження огляду інспектором роти №3 БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області лейтенантом поліції Равчак Е.О. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тимчасово вилучено посвідчення водія, а за порушення вимог пункту 31.4.3 Правил дорожнього руху, відносно ОСОБА_1 винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 340,00 грн. На час складання даного висновку адміністративна справа за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 працівниками БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області направлена на розгляд до Автозаводського районного суду м. Кременчук, однак розглянута на час написання даного висновку не була.

В ході службового розслідування ОСОБА_1 від дачі усних чи письмових пояснень щодо вказаних подій за його участі відмовився та надав копії довідок про тимчасову непрацездатність, що свідчить про його перебування на лікуванні з 17.03.2019 по 05.04.2019. ОСОБА_9 не надав даних щодо оскарження ним у встановленому законом порядку постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також письмові пояснення відібрано від інспектора роти №3 БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області лейтенанта поліції Равчак Е. О ОСОБА_10 та інспектора роти №3 БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області лейтенанта поліції Юрченко О. ОСОБА_11 , у яких зазначено, що 17.03.2019 під час несення служби в м. Кременчуці, вул. Чкалова, 183, ними зупинено автомобіль ЗАЗ 1122, номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , за порушення пункту 31.4.3 Правил дорожнього руху (не працювали зовнішні світлові прилади). Під час спілкування з водієм встановлено ознаки алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, млява мова, нестійка хода ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останньому запропоновано пройти огляд з метою встановлення стану алкогольного чи іншого сп`яніння, але ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду, у зв`язку з чим складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. ОСОБА_1 повідомив, що є діючим працівником поліції.

Під час судового розгляду справи досліджено електронні докази, а саме: інформацію з відеокамер поліцейських інспекторів роти №3 БПП в м. Кременчук УПП в Полтавській області за 17.03.2019, яка міститься на DVD диску відеофайли №№ , , , , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Із вказаних записів судом встановлено, що на запитання поліцейського щодо вживання ОСОБА_12 алкогольних напоїв та щодо бажання провести огляд у наркологічному диспансері на встановлення факту сп`яніння, ОСОБА_12 відповів, що не вживав алкогольних напоїв та проходити огляд відмовився.

У судовому засіданні ОСОБА_12 пояснив, що він надавав згоду на проходження огляду на стан сп`яніння за допомогою приладу Drager, але їхати до медичного закладу бажання не мав, оскільки дана процедура досить тривала у часі.

Суд зауважує що, за приписами пункту 2.5 Правил дорожнього руху України водій повинен на вимогу працівника поліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Порядок проходження такого медичного огляду визначено статтею 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення та Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України 17 грудня 2008 року за №1103 (надалі Порядок №1103).

Судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало те, що 17.03.2019 він порушив вимоги пункту 2.5 Правил дорожнього руху, відмовившись від проходження медичного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння. Відносно позивача складено адміністративний протокол за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Тобто звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні пункту 2.5 Правил дорожнього руху.

Водночас, у судовому засіданні позивач наголошував на тому, що Автозаводський районний суд міста Кременчука Полтавської області встановив, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення інспектори діяли у порушення вимог статей 266, 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та постанови Кабінете Міністрів України від 17.12.2008 №1103, так як із відтвореного у судовому засіданні убачається, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не відмовляється від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння та йому не роз`яснили його права. На підставі чого суд закрив провадження у справі у зв`язку відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, що 08.05.2019 Автозаводський районний суд міста Кременчука Полтавської області прийняв постанову, якою закрив провадження за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Із змісту постанови Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 08.05.2019 у справі №524/2381/19 встановлено, що вказану постанову суд мотивував тим, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення інспектори діяли у порушення вимог статей 266, 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та постанови Кабінету Міністрів України від 17.12.2008 №1103, так як, із відтвореного у судовому засіданні відеозапису, який суд відповідно до вимог до статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення вважає доказом по справі, убачається, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не відмовляється від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння та йому не роз`яснені його права. Оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які безпосередньо надають суду підстави встановити наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні дій, передбачених частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд прийшов до висновку про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Однак, в рамках цієї адміністративної справи суд вважає, що відсутність кримінального або адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Крім того, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що в силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги.

Даний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 03.04.2019 у справі №816/1218/16.

Службовим розслідуванням встановлено факт вчинення позивачем діяння, що дискредитує звання працівника органів Національної поліції.

Відповідно до статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Позивачем не спростовані встановлені відповідачем обставини допущення грубого порушення статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справи, щодо неухильного дотримання ним законодавства України, Правил дорожнього руху України, що свідчить про підрив авторитету органів Національної поліції.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з займаної посади, у зв`язку із наявністю факту вчиненого ним діяння, тому відсутні підстави для поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Порушення етичної поведінки ОСОБА_1 , як діючого на той момент працівника поліції, настало ще на етапі пред`явлення службового посвідчення, задля досягнення поставленої на той момент своєї мети.

При цьому ОСОБА_1 повинен розуміти, що зайняття певної посади в правоохоронних органах не може ставити поліцейського у привілейоване становище перед іншими особами у рівнозначній обстановці, тим більше не при виконанні службових обов`язків.

Крім того, на переконання суду, позивач, будучи юридично обізнаним у можливих наслідках поведінка.

Позивач вибираючи ту чи іншу поведінку за певних обставин повинен розуміти, що наслідки такої поведінки формують у суспільства думку, як щодо самого поліцейського так і до всієї правоохоронної системи в цілому.

Стосовно посилань позивача, що до останнього застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення, який не відповідає тяжкості вчиненого проступку, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної Поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Із Послужного списку ОСОБА_1 вбачається, що останній займав посаду молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП, сержант поліції, діючих стягнень до звільнення не мав.

Згідно службової характеристики ОСОБА_1 зарекомендував себе позитивно, як добросовісний, ініціативний, кваліфікований співробітник. До виконання службових обов`язків відноситься сумлінно, з відповідальністю. Сприяв розкриттю 13 злочинів. Постійно займається тренуванням та дресируванням закріпленої за ним собаки, вдосконалюючи її робочі якості. Постійно вдосконалює свою професійну майстерність. На зауваження реагує правильно, робить відповідні висновки і працює над усуненням недоліків. Здатний брати на себе відповідальність за вирішення доручених справ. Уміє відстояти свою думку.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в період проходження служби в поліції позивач мав позитивну характеристику та не мав діючих стягнень.

Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) пункт 38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а (номер провадження К/9901/27834/18).

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Констатуючи означене, суд приходить до висновку, що у керівника ГУНП в Полтавській області виникли обставини, за яких останній застосував до ОСОБА_1 захід дисциплінарного стягнення у вигляді - звільнення зі служби в Національній поліції України.

При цьому відсутність дисциплінарних стягнень та позитивна характеристика не можуть бути безумовними підставами не звільняти поліцейського зі служби за наявності об`єктивних обставин для застосування такого стягнення.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд погоджується із відповідачем, що ОСОБА_1 вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Закону України "Про Національну поліцію".

ОСОБА_1 своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, який, з урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, унеможливлює подальше виконання позивачем своїх обов`язків.

Враховуючи вищеозначене суд приходить до висновку, що дисциплінарна відповідальність, застосована до ОСОБА_1 , співмірна вчиненому проступку.

Отже, правомірність оскаржуваних наказу від 17.04.2019 №585 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП сержанта поліції ОСОБА_1 та наказу від 23.04.2019 №239о/с "По особовому складу" у частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію" сержанта поліції ОСОБА_1 доведена ГУНП в Полтавській області під час розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене позов задоволенню не підлягає.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, 36000, 0) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються у відповідності до пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року).

Повне рішення складено18 жовтня 2019 року.

Суддя К.І. Клочко