Справа № 822/643/18
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2019-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 822/643/18

17 жовтня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Охрімчук І.Г.

суддів: Капустинського М.М. Смілянця Е. С.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Шепетівського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2019 року позов задоволено. Не погоджуючись із судовим рішенням, позивачка подала апеляційну скаргу.

Водночас, позивачка звернулася із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року, яка обгрунтована тим, що ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному лікуванні, а тому не мала можливості звернутися з апеляційною скаргою вчасно.

Ухвалою суду від 10.09.2019 року визнано неповажними, наведені в заяві ОСОБА_1 підстави поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та запропоновано апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Зазначену ухвалу позивачка отримала 24.09.2019 року про свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог вказаної ухвали, позивачка надіслала до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування заяви про поновлення строку зазначено, що рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року отримано позивачкою 26.04.2019 року. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 мала намір оскаржити його до суду апеляційної інстанції, однак наприкінці квітня, на початку травня загострилася хвороба позивачки. Крім того, ОСОБА_1 зазначила, що перебувала на амбулаторному лікуванні з 21.05.2019 року по 19.08.2019 року. Таким чином, вказані підстави, унеможливили вчасно звернутися з апеляційною скаргою.

Вирішуючи питання поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Cтаттею 129 Конституції України, як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

В свою чергу, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом. Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Таким чином, апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. При цьому усі учасники судового процесу рівні перед законом і судом.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд має виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів, а також з того, чи мав скаржник можливість своєчасно реалізувати своє право на апеляційне оскарження.

В свою чергу, необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження остаточного судового рішення є порушенням принципу Res judicata (юридичної визначеності). Відхід від цього принципу можливий лише у разі, якщо він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

З матеріалів справи слідує, що оскаржуване рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року ухвалено в порядку письмового провадження та отримано позивачкою 26.04.2019 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. При цьому, апеляційну скаргу прийнято поштовим відділенням 21.08.2019 року, тобто з пропуском встановленого законом 30-денного терміну.

Разом з тим, позивачка посилається на висновок ЛКК №969 від 20.08.20109 року, який свідчить про те, що в період з 21.05.2019 року по 19.08.2019 року ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному лікуванні у лікаря-травматолога Шепетівської ЦРЛ. Однак, в даному випадку, колегія судів зауважує, що рішення суду першої інстанції позивачка отримала 26.04.2019 року, при цьому, на амбулаторному лікування перебувала з 21.05.2019 року по 19.08.2019 року. Зазначені обставини свідчать про те, що позивачка мала можливість вчасно звернутися з апеляційною скаргою. Інших підстав чи доказів поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року позивачкою не надано.

Слід зауважити, що законодавець визначив, що процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Варто зазначити, що апелянт, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України

Згідно з пунктом шостим частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

З огляду на викладені вимоги закону та зважаючи, що апеляційна скарга подана поза межами законодавчо встановленого строку її апеляційного оскарження, а вказані позивачкою в клопотанні доводи щодо пропуску строку є недостатніми для висновку про його поважність, суд вважає, що слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Шепетівського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Охрімчук І.Г.

Судді Капустинський М.М. Смілянець Е. С.