Справа № 215/5994/18
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
07 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 215/5994/18
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чабаненко С.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року у справі № 215/5994/18 за позовом ОСОБА_1 до Голови виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривому Розі Солода Віталія Михайловича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року у справі № 215/5994/18.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.
При перевірці апеляційної скарги на відповідність приписам КАС України встановлено, що вказана апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.296 КАС України.
Відповідно до п.1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Відповідно ч. 1-2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року становить 1762грн.
Згідно з підпункту 1 пункту 3 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до приписів ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Таким чином, враховуючи, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, тому за подання позову сплаті підлягав судовий збір у розмірі 2144,40 грн. (704,80грн.*3), а тому за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити судовий збір в сумі 3171,60 грн. за реквізитами:
Отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989274
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО): 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030101
Призначення платежу: *;101;__________(код платника); судовий збір, за апеляційною скаргою ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд.
Разом з тим, заявник в апеляційній скарзі просить його звільнити від сплати судового збору.
За змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може звільнити її від сплати судового збору.
При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Проте, суд не знаходить підстав для задоволення даного клопотання з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 132 КАС України (чинній на час подання апеляційної скарги) судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній з 15.12.2017 року) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
При цьому, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Таким чином оскільки чинним законодавством встановлено вичерпний перелік підстав для відстрочення сплати судового збору, зокрема, врахування судом майнового стану сторони, в суду відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 та звільнення останнього від сплати судового збору.
Крім того, клопотання про звільнення від сплати судового збору не містить достатніх доводів та обставин, що дають підстави для визнання його обґрунтованим та не засвідчується документами, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати збору у встановленому законом порядку.
Також, положення частини 1 статті 11 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, статті 1 Закону України Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії не регулюють механізм та порядок звільнення від сплати судового збору.
Враховуючи наведене та відсутність доказів, що засвідчують майновий стан позивача, який позбавляє можливості сплатити судовий збір, клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.
Крім того, приписами ст. 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до матеріалів справи, повний текст судового рішення було складено 13 червня 2019 року.
Таким чином, встановлений ч.1 ст. 295 КАС України тридцятиденний строк на апеляційне оскарження з урахуванням вихідних днів сплинув 15 липня 2019 року, тоді як апеляційна скарга подана до відділення поштового зв`язку 21 вересня 2019 року.
Водночас, частиною 2 ст. 295 Кодекс адміністративного судочинства України, встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Одночасно статтею 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Таким чином, скаржнику необхідно надати суду заяву про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року, в якій, з урахуванням викладених в ухвалі обставин, зазначити підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.
Таким чином, згідно з ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність поданої скарги вимогам, встановленим статтею 296 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
З огляду на вищевикладене, суд дає можливість заявнику апеляційної скарги у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали надати апеляційну скаргу оформлену у відповідності до статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема надати суду:
- документ, який підтверджує факт сплати судового збору;
- заяву про поновлення строку, в якій з урахуванням викладених в ухвалі обставин вказати поважні підстави для поновлення строку.
Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України суддя, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року у справі № 215/5994/18 залишити без руху та надати десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення вищезазначених недоліків.
Ухвала набирає чинності з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Чабаненко