Справа № 440/2586/19
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2019-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/2586/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання Панькіної А.С.,

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Черненко Я.О.

представника третьої особи - Тимченко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко ОСОБА_2 Юріївни до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

17 липня 2019 року приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталія Юріївна звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства юстиції України, треті особи: Нотаріальна палата України, Державне підприємство "Національні інформаційні системи" про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 31.05.2019 №1661/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко ОСОБА_2 Юріївни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

В обґрунтування позову позивач зазначила, що оскаржуваним наказом було заблоковано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на три місяці. Указаний наказ прийнято відповідачем за результатами камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни. Вважає висновки, які зазначені у довідці від 20.05.2019, необґрунтованими, оскільки нею під час здійснення реєстраційних дій дотримано положення Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1141. Вказала, що вжитий Міністерством юстиції України захід є неспівмірним з виявленим порушенням та фактично блокує всю законну нотаріальну діяльність, а також створює необґрунтовані ускладнення для інших осіб, які вже звернулися або звертаються до позивача за нотаріальними діями, що вимагають роботи з вказаним реєстром.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 22 липня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 14 серпня 2019 року.

01 серпня 2019 року до суду надійшли письмові пояснення від Державного підприємства "Національні інформаційні системи", у яких вказано, що ДП "НАІС" є технічним адміністратором Реєстру, який не уповноважений приймати владно-управлінські рішення, а лише безпосередньо їх виконувати. У ДП "НАІС" відсутнє право перевірки законності рішень відповідача та право відмови від їх виконання.

09 серпня 2019 до суду від відповідача надійшов відзив на позов, у якому вказано, що відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 07.02.2019 №379/7 проведено моніторинг реєстраційних дій державного реєстратора приватного нотаріуса Руденко Н.Ю. За результатами проведеного моніторингу встановлені порушення позивачем приписів законодавства, що регулює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень. На підставі акта за результатами проведення моніторингу, відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 26.04.2019 № 1452/7, призначено проведення камеральної перевірки державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Н.Ю. Згідно з довідкою за результатами проведення камеральної перевірки від 20.05.2019 виявлено порушення вимог законодавства у сфері державної реєстрації прав на нерухоме майно. У зв`язку з виявленими порушеннями за результатами проведеної перевірки комісією запропоновано заблокувати доступ приватного нотаріуса ОСОБА_1 до Державного реєстру прав на нерухоме майно строком на 3 місяці, що реалізовано у наказі Міністерства юстиції України від 31.05.2019 № 1661/5.

13 серпня 2019 року до суду надійшли пояснення від Нотаріальної палати України, у яких вказано, що оскаржуваний наказ Міністерства юстиції України не містить мотивувальної частини, що є свідченням його неправомірності, а саме: невідповідності положенням статті 129 Конституції України, рішенням ЄППЛ, частини другої статті 37-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", статті 242 КАС України, що є підставою для його скасування.

Протокольною ухвалою від 14 серпня 2019 року задоволено клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання на 23 вересня 2019 року.

Ухвалою суду від 23 вересня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 09 жовтня 2019 року.

Протокольною ухвалою від 09 жовтня 2019 року відкладено розгляд справи до 16.10.2019 для надання нових доказів.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні.

Представник третьої особи Державного підприємства "Національні інформаційні системи" в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Третя особа Нотаріальна палата України явку уповноважених осіб в судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином.

Заслухавши позивача та представників відповідача, третьої особи вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Міністерства юстиції України від 26.04.2019 № 1452/7 "Про проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни" відповідно до статті 37-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Порядку здійснення контролю у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.12.2016 № 990, та на підставі акта за результатами проведення моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни від 18.04.2019 наказано: провести камеральну перевірку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни з дати реєстрації цього наказу /а.с. 86/.

20.05.2019 Комісією складено довідку за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни /а.с. 79/.

За результатами перевірки Комісією запропоновано тимчасово заблокувати доступ державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 місяці.

Наказом Міністерства юстиції України від 31.05.2019 №1661/5 тимчасово заблоковано доступ державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на три місяці. Виконання пункту 1 наказу покладено на Державне підприємство "Національні інформаційні системи" /а.с. 78/.

Не погоджуючись із рішенням відповідача щодо тимчасового блокування доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Н ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на три місяці, позивач оскаржила його до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 № 1952-IV (надалі Закон № 1952-IV, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

Повноваження Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації прав визначаються статтею 7 Закону № 1952-IV.

Так, відповідно до положень статті 7 Закону № 1952-IV Міністерство юстиції України: 1) забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері державної реєстрації прав; 2) здійснює нормативно-правове регулювання у сфері державної реєстрації прав; 3) забезпечує створення та функціонування Державного реєстру прав, є його держателем; 4) організовує роботу, пов`язану із забезпеченням діяльності з державної реєстрації прав; 5) здійснює контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до цього Закону та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; 6) забезпечує доступ до Державного реєстру прав державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, визначених цим Законом, інших суб`єктів, право доступу яких визначено цим Законом, та приймає рішення про тимчасове блокування або анулювання такого доступу у випадках, передбачених цим Законом; 7) розглядає скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом; 8) складає протоколи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення; 9) організовує роботу з підготовки та підвищення кваліфікації державних реєстраторів; 9-1) надає узагальнені роз`яснення щодо застосування законодавства з питань державної реєстрації прав; 10) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 37-1 Закону № 1952-IV контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.

Відповідно до п. 1 Порядку здійснення контролю у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2016 року № 990 (далі - Порядок № 990), моніторинг реєстраційних дій комплекс організаційних та технічних (з використанням програмних засобів ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі реєстри) заходів, які забезпечують систематичну, вибіркову перевірку дотримання державними реєстраторами прав на нерухоме майно, державними реєстраторами юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі державні реєстратори), уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації законодавства під час проведення реєстраційних дій за критеріями, визначеними цим Порядком.

Відповідно до п.п. 4-5 Порядку № 990 моніторинг реєстраційних дій проводиться на підставі відомостей реєстрів за допомогою програмних засобів їх ведення за такими критеріями: 1) порушення строків, визначених Законами; 2) проведення реєстраційних дій в неробочий час; 3) відсутність у реєстрах електронних копій документів, поданих для державної реєстрації, виготовлених шляхом їх сканування; 4) проведення реєстраційних дій на підставі судових рішень; 5) скасування (видалення) записів з реєстрів; 6) державні реєстратори та/або суб`єкти державної реєстрації, визначені Мін`юстом.

Періодичність моніторингу реєстраційних дій за окремими зазначеними критеріями, перелік державних реєстраторів та/або суб`єктів державної реєстрації, щодо яких проводиться моніторинг за критерієм, визначеним у підпункті 6 цього пункту, а також строк, протягом якого проводиться такий моніторинг, визначаються (затверджуються) Мін`юстом з розміщенням відповідної інформації на офіційному веб-сайті.

За результатами моніторингу реєстраційних дій складається відповідний акт в письмовій формі, який засвідчується підписом посадової особи Мін`юсту, що проводила такий моніторинг.

У разі виявлення на підставі акта моніторингу реєстраційних дій порушень порядку державної реєстрації проводиться камеральна перевірка державних реєстраторів та/або суб`єктів державної реєстрації.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 990 камеральна перевірка проводиться на підставі наказу Мін`юсту, яким утворюється комісія у складі не менше ніж трьох посадових осіб Мін`юсту.

Копія наказу Мін`юсту про проведення камеральної перевірки надсилається протягом трьох робочих днів з дня його прийняття разом із супровідним листом державному реєстратору та/або суб`єкту державної реєстрації.

Пунктом 10 частини першої статті 2 Закону № 1952-IV визначено, що камеральна перевірка - перевірка, що проводиться у приміщенні Міністерства юстиції України виключно на підставі даних Державного реєстру прав.

Згідно з пунктами 8-10 Порядку № 990 під час проведення камеральної перевірки комісія має право: 1) ознайомлюватися з електронними копіями документів, на підставі яких проводилися реєстраційні дії та які розміщені у реєстрах, а також з документами, створеними за допомогою програмних засобів ведення реєстрів; 2) витребувати у суб`єкта державної реєстрації, що забезпечує зберігання реєстраційних справ, у державного реєстратора копії документів в паперовій формі, відомості про які містяться в реєстрах, проте відсутні виготовлені шляхом сканування електронні копії таких документів у реєстрах; 3) вимагати від державних реєстраторів, уповноважених осіб суб`єктів державної реєстрації надання пояснень. Результати камеральної перевірки оформляються довідкою, яка підписується усіма членами комісії. У довідці про проведення камеральної перевірки зазначаються: дата проведення камеральної перевірки (число, місяць, рік); прізвище, ім`я та по батькові посадових осіб Мін`юсту, що проводили камеральну перевірку; підстава проведення камеральної перевірки; опис виявлених порушень порядку державної реєстрації (з посиланням на відповідні акти законодавства) із зазначенням підтвердних документів чи відомостей з реєстрів; пропозиції стосовно змісту рішення за результатами проведеної камеральної перевірки. За результатами проведеної камеральної перевірки Мін`юст на підставі довідки комісії приймає мотивоване рішення відповідно до Законів у формі наказу.

Відповідно до ч. 1 ст.10 Закону № 1952-IV державним реєстратором є, зокрема, нотаріус.

Згідно ч. 3 ст. 10 Закону № 1952-IV державний реєстратор: 1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації; 2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення; 3) під час проведення державної реєстрації прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, обов`язково запитує від органів влади, підприємств, установ та організацій, які відповідно до законодавства проводили оформлення та/або реєстрацію прав, інформацію (довідки, засвідчені в установленому законодавством порядку копії документів тощо), необхідну для такої реєстрації, у разі відсутності доступу до відповідних носіїв інформації, що містять відомості, необхідні для проведення державної реєстрації прав, чи у разі відсутності необхідних відомостей в єдиних та державних реєстрах, доступ до яких визначено цим Законом, та/або у разі, якщо відповідні документи не були подані заявником. Органи державної влади, підприємства, установи та організації зобов`язані безоплатно протягом трьох робочих днів з моменту отримання запиту надати державному реєстратору запитувану інформацію в паперовій та (за можливості) в електронній формі; 4) під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії Державного реєстру прав з Єдиним державним реєстром судових рішень; 5) відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів таких прав; 6) присвоює за допомогою Державного реєстру прав реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна у випадках, передбачених цим Законом; 7) виготовляє електронні копії документів, поданих у паперовій формі, та розміщує їх у реєстраційній справі в електронній формі у відповідному розділі Державного реєстру прав (у разі якщо такі копії не були виготовлені під час прийняття документів за заявами у сфері державної реєстрації прав); 8) формує за допомогою Державного реєстру прав документи за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав; 9) формує реєстраційні справи у паперовій формі; 10) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 37-1 Закону № 1952-IV за результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України, у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації, прав приймає вмотивоване рішення, зокрема про тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав. У разі прийняття рішення про тимчасове блокування або анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав, скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації прав Міністерство юстиції України вирішує питання про передачу на розгляд суб`єкту державної реєстрації прав, що забезпечує зберігання реєстраційних справ у паперовій формі, документів, що подані для проведення реєстраційних дій та перебувають на розгляді у відповідного державного реєстратора, акредитованого суб`єкта державної реєстрації прав.

Частиною першою статті 38 Закону № 1952-IV визначено, що державні реєстратори, суб`єкти державної реєстрації прав за порушення законодавства у сфері державної реєстрації прав несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність у порядку, встановленому законом.

Згідно вимог частини першої статті 18 Закону № 1952-IV державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв; 4) перевірка документів на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав); 6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником; 8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.

За змістом пункту 10 Порядку № 1127 під час формування та реєстрації заяви державний реєстратор, уповноважена особа з оригіналів документів чи відповідно оформлених копій необхідних для державної реєстрації прав документів у випадку, передбаченому абзацом другим пункту 7 цього Порядку, обов`язково виготовляє електронні копії шляхом сканування таких документів, які додаються до заяви. Не підлягають виготовленню та приєднанню до заяви електронні копії документів, що пред`являються заявником з метою встановлення його особи, а також електронна копія документа, що підтверджує сплату адміністративного збору за державну реєстрацію прав, чи документа, що підтверджує право на звільнення від сплати адміністративного збору за державну реєстрацію прав.

Відповідно до пункту 12 зазначеного Порядку розгляд заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, здійснюється державним реєстратором, який встановлює черговість розгляду заяв, що зареєстровані в базі даних заяв на таке майно, відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами та їх обтяженнями, а також наявність підстав для проведення державної реєстрації прав, зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав. Під час розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор обов`язково використовує відомості з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек, які є архівною складовою частиною Державного реєстру прав, а також відомості з інших інформаційних систем, доступ до яких передбачено законодавством, у тому числі відомості з Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру документів.

Пунктом 57-1 Порядку № 1127 для державної реєстрації прав, що набувається не у результаті вчинення нотаріальних дій або не на підставі документів, виданих (оформлених) органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, також подаються документи, що визначають обсяг цивільної правоздатності, дієздатності фізичних та юридичних осіб, а також обсяг повноважень представника фізичної або юридичної особи. Перевірка цивільної правоздатності та дієздатності юридичної особи здійснюється шляхом отримання з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про таку особу, у тому числі її установчих документів, та перевірки відповідності реєстраційної дії, яка вчиняється, обсягу її цивільної правоздатності та дієздатності.

У відповідності до п.п. 10, 12, 13 Порядку № 1141 передбачено, що під час розгляду заяви (запиту) державний реєстратор здійснює пошук у Державному реєстрі прав відомостей про: нерухоме майно; право власності та суб`єкта цього права; інші речові права та суб`єкта цих прав; іпотеку та суб`єкта цього права; обтяження прав на нерухоме майно та суб`єкта цих прав.

Під час проведення державної реєстрації прав державний реєстратор додатково здійснює пошук інших заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на те саме майно та рішень судів про заборону вчинення дій, пов`язаних з державною реєстрацією таких прав, у базі даних про реєстрацій заяв і запитів.

Пошук заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень у базі даних про реєстрацію заяв і запитів здійснюється за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна та ідентифікаторами, визначними у підпунктах 2 і 3 пункту 11 цього Порядку.

У разі коли відомості Державного земельного, кадастру про власників, користувачів земельної ділянки, перенесені з державного реєстру земель, містять неповну або неточну інформацію, що унеможливлює ідентифікацію особи, державний реєстратор за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав надсилає відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 17 жовтня 2012 р. № 1051, повідомлення в електронній формі державному кадастровому реєстраторові про уточнення інформації в Державному земельному кадастрі, в якому зазначається виключний перелік відомостей, що є неповними або неточними.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для винесення оскаржуваного наказу є довідка за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Руденко Н.Ю.

За результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Руденко Н.Ю. встановлені такі порушення:

- до Державного реєстру прав за заявами №№ 28860067, 31172519 не сформований витяг за результатом проведення державної реєстрації внесення змін до записів Державного реєстру прав;

- за заявами щодо державної реєстрації прав №№ 30971024, 31560348 не встановлено черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв (відсутній пошук у базі даних заяв);

- 05.01.2018 приватним нотаріусом Руденко Н.Ю. зареєстровано заяву про внесення змін до Державного реєстру прав № 26193981 (далі - заява № 26193981) подану ОСОБА_4 . Заяву подано для внесення змін в об`єкті нерухомого майна з реєстраційним номером 1. 05.01.2018 приватним нотаріусом Руденком Н.Ю. прийнято рішення про внесення змін до запису № 39120033 та внесено зміни до розділу Державного реєстру прав № 1, зокрема щодо житлового будинку В-1 у складі якого включено прибудову літ. в5. Однак, проведено державну реєстрацію за відсутності документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта.

- не сформовано витяг за результатом проведення державної реєстрації внесення змін до розділу Державного реєстру прав № 1.

Як зазначено у довідці, 05.01.2018 приватним нотаріусом Руденко Н.Ю. зареєстровано заяву про внесення змін до Державного реєстру прав № 26193981 (далі - заява № 26193981) подану ОСОБА_4 . Заяву подано для внесення змін в об`єкті нерухомого майна з реєстраційним номером 1.

Разом із заявою № 26193981 заявником подано такі документи (електронні копії розміщені у Державному реєстрі прав): технічний паспорт від 14.11.2017 № 1-0880-2017, виготовлений фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 ; довідка від 14.11.2017 № 11761, видана приватним підприємством «Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор».

05.01.2018 приватним нотаріусом Руденко Н.Ю. за результатом розгляду заяви № 26193981 прийнято рішення про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 39120033 та внесено зміни до Державного реєстру прав, а саме: тип складової частини: сарай, номер: літера: Б змінено на житловий будинок, номер: літера: А-1; тип складової частини вбиральня, номер: літера: Г змінено на житловий будинок, номер: літера: Б-1; тип складової частини прибудова, номер: 3, літера: в змінено на вбиральня, номер: літера: М; тип складової частини ворота огорожі, номер: 5 змінено на літній душ, номер: літера: МІ; додано тип складової частини: вбиральня, номер: літера: Н; додано тип складової частини: літній душ, номер: літера: НІ; додано тип складової частини: огорожа, ворота огорожі, номер: літера: № 6, № 5.

Житловий будинок В-1 змінено на житловий будинок «А-1», загальною площею 33,5 кв. м., жиловою 25,1 кв. м.; житловий будинок «В-1», загальною площею 72,6 кв. м., жиловою 42,5 кв. м.; вбиральня «Е», вбиральня «М», літній душ МІ, вбиральня Н, літній душ НІ, огорожа №6, ворота огорожі №5; видалено - загальна площа 57.9 кв. м, житлова площа 29 кв. м.

Водночас згідно зі свідоцтвом про право на спадщину, виданим 22.04.2008 державним нотаріусом Першої полтавської державної нотаріальної контори Шклярем Юрієм Володимировичем за реєстровим № 5-165, зареєстровано право власності у розмірі 8/25 частки за ОСОБА_6 щодо житлового будинку АДРЕСА_1 , а саме: АДРЕСА_2 , обкладеного цеглою, житлового АДРЕСА_3 , загальною площею 57.9 кв. м., житловою площею 29.0 кв. м„ зазначений в плані під літ. «А-1». господарчі будівлі та споруди: житловий будинок В-1, сарай Б, вбиральня Г, вбиральня Е, гараж Ж, прибудова в-3, ворота огорожі № 5 по АДРЕСА_4 .

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину, виданим 13.08.2010 державним нотаріусом Першої полтавської державної нотаріальної контори Шклярем Юрієм Володимировичем за реєстровим № 5-1273, зареєстровано право власності у розмірі 12/25 частки за ОСОБА_4 щодо житлового будинку А-1, загальною площею 37.8 кв. м„ житловою площею 29,0 кв. м. та господарські будівлі і споруди: вбиральня Г, вбиральня Е, ворота огорожі № 5 по АДРЕСА_4 .

Крім того, у записі № 22323663 Реєстру прав власності на нерухоме майно містяться відомості про об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_4 , в тому числі про збудовані самочинно: прибудову літ а, тамбур літ. а2, терасу літ. аЗ, житлову прибудову літ. В1-1, мансарду літ. В2-1, прибудову літ. вЗ, гараж літ. Ж, сарай літ. 3.

У довідці від 14.11.2017 наявна інформація про самочинно збудовані: прибудови літ. а, тамбур літ. а2, житлову прибудову літ. В1-1 2000 року побудови, прибудову літ. в5 2015 року побудови, сарай літ. З, гараж літ. Ж, сарай літ. О.

Враховуючи вищезазначене, відповідач прийшов до висновку, що 05.01.2018 приватним нотаріусом Руденком Н.Ю. прийнято рішення про внесення змін до запису № 39120033 та внесено зміни до розділу Державного реєстру прав № 1, зокрема щодо житлового будинку В-1 у складі якого включено прибудову літ. в5., за відсутності документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта.

Разом з тим, судом встановлено, що зазначена в Довідці заява № 26193981 про внесення змін до запису Державного реєстру стосується виправлення технічної помилки.

Так, 23.05.2013 року при реєстрації права власності на 8/25 частин житлового будинку відкрито розділ № 1 на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 (витяг від 23.05.2013 року), де в описі майна зазначено: житловий будинок В-1.

Іншим співвласником було надано Свідоцтва про право на спадщину за законом, видане 13.08.2010 року державним нотаріусом Першої полтавської державної нотаріальної контори, Шкляр Ю.В., № за реєстром 5/1273, зареєстрованим ПП «Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор» в реєстровій книзі № 6 за реєстром № 322, на 12/25 частин житлового будинку, в якому зазначено, що на земельній ділянці розташовано: житловий будинок «А-1», разом з господарськими будівлями та спорудами.

Внесення змін до запису Державного реєстру, а саме розділу № 1, зроблені з урахуванням Свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.08.2010 року та Технічного паспорту будинку від 14.11.2017 року.

Відповідно до технічного паспорту від 14.11.2017 експлікації приміщень до плану будинку, прибудова літ. в5 значиться як приміщення, нарівні із складовими частинами житлового будинку /а.с.143-147/.

Проаналізувавши надані документи позивач не виявив підстав для відмови у вчиненні нотаріальної дії.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було отримано повний обсяг документів і інформації, необхідних для вчинення реєстраційних дій.

Довідка за результатами проведення перевірки позивача не містить відомостей про негативні наслідки цих порушень, зокрема, про порушення прав та законних інтересів юридичних та фізичних осіб.

Як зазначено у довідці, складеної за результатами камеральної перевірки, за заявами щодо державної реєстрації прав №№ 30971024, 31560348 відсутній пошук заяв у базі даних заяв Державного реєстру прав, чим порушено вимоги статей 10, 18, 26 Закону, пункт 20 Порядку № 1141, крім того за заявами №№ 28860067, 31172519 та за результатом проведення державної реєстрації внесення змін до розділу Державного реєстру прав № 1 не сформовано витяг.

Згідно пояснень позивача, нею був здійснений пошук відомостей Державного реєстру на нерухоме майно, в тому числі його архівної складової частини Реєстру прав власності на нерухоме майно за одним із ідентифікаторів пошуку - адреса нерухомого майна.

Інших зареєстрованих заяв в результаті здійсненого пошуку не було виявлено, відповідно позивачем прийнято рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно без встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв.

Крім того, жодним нормативно-правовим актом не передбачено формування такого документа, як пошук у базі даних заяв.

Щодо доводів відповідача відносно того, що позивачем не сформований витяг, суд зазначає наступне.

У відповідності до п.7 ч.1 ст. 18 Закону одним із етапів проведення державної реєстрації прав є формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником.

Але внесення змін до записів Державного реєстру прав не є державною реєстрацією права (не набувається, не змінюється і не припиняється речове право на нерухоме майно, обтяження такого права). Таким чином, така реєстраційна дія не передбачає формування витягу, оскільки Законом та Порядком чітко встановлено, що витяг формується лише у випадку проведення державної реєстрації прав чи їх обтяжень.

Відповідно до абзацу 2 п. 8 Постанови Кабінету Міністрів України № 990 від 21.12.2016, комісія має право:

- витребувати у суб`єкта державної реєстрації, що забезпечує зберігання реєстраційних справ, у державного реєстратора копії документів в паперовій формі, відомості про які містяться в реєстрах, проте відсутні виготовлені шляхом сканування електронні копії таких документів у реєстрах;

- вимагати від державних реєстраторів, уповноважених осіб суб`єктів державної реєстрації надання пояснень.

Однак, комісія не скористалась наданим їй правом щодо витребування конкретних документів, що в подальшому призвело до неправильного встановлення комісією обставин порушення позивачем норм чинного законодавства при здійсненні реєстраційних дій.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення камеральної перевірки позивача були досліджені лише документи, на підставі яких проводилися реєстраційні дії, та зроблені відповідні висновки про порушення позивачем вимог законодавства.

Водночас, Комісія для проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно мала повноваження витребувати у суб`єкта державної реєстрації надання пояснень, що передбачено пунктом 8 Порядку № 990, однак, цього не зробила.

Невикористання відповідачем наявних у нього повноважень на витребування пояснень у позивача вплинуло на висновки Комісії, оскільки не дозволило повно та всебічно надати оцінку причинам допущених порушень, врахувати відсутність їх можливих негативних наслідків тощо.

Як зазначено вище, згідно з пунктом 1 частини другої статті 37-1 Закону 1952-IV за результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення про тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав.

Отже, для прийняття рішення відповідно до Закону 1952-IV, підставою для якого є наявність у діях державного реєстратора порушення порядку державної реєстрації прав, Міністерство юстиції України має ретельно дослідити всі обставини справи, тобто встановити факт порушення державним реєстратором законодавства у сфері державної реєстрації прав, що в свою чергу і є мотивом для прийняття рішення про тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав.

З матеріалів справи вбачається, що довідка за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Н.Ю., складена за результатами камеральної перевірки, містить пропозицію тимчасово заблокувати доступ позивача до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 (три) місяці, а отже за своїм змістом і правовим визначенням має рекомендаційний характер та не є обов`язковою для прийняття Міністерством юстиції України наказу саме відповідно до цієї пропозиції.

При цьому, з аналізу змісту оскаржуваного наказу вбачається, що відповідач у справі не здійснив дослідження або перевірки фактів, викладених у довідці від 20.05.2019 року за результатами проведення камеральної перевірки позивача, не зазначив норми, які порушено позивачем у справі.

Встановлюючи такий тривалий термін блокування доступу позивача до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, як 3 місяці, Міністерство юстиції України відповідно до принципу обґрунтованості рішення мало навести мотиви, з яких виходить, обираючи саме такий строк.

Крім того, оскаржуваний наказ не тільки не містить викладення фактів порушення позивачем законодавства у сфері державної реєстрації прав, а також не містить відомостей про негативні наслідки цих порушень, зокрема, про порушення прав та законних інтересів юридичних та фізичних осіб, а також мотивів застосування до державного реєстратора саме такої санкції, як блокування доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 місяці, що свідчить про порушення принципу пропорційності.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що застосування до позивача несприятливих наслідків у вигляді блокування доступу позивача до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на 3 місяці є неспівмірним виявленим відповідачем за наслідками перевірки порушенням.

При цьому відповідно до правової позиції Верховного суду, висловлену у постанові Верховного суду від 02.05.2018 р. по справі № 826/15847/17 та постанови Верховного суду від 31.05.2019 року, шляхом видачі оскарженого наказу позивача фактично позбавлено можливості отримувати дохід від своєї професійної діяльності. При тому, що позивач має зобов`язання перед державою у вигляді сплати податків, не зважаючи на фактичне зупинення його діяльності.

Отже, з урахуванням викладеного, слід визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 31.05.2019 року № 1661/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора-приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено правомірності прийняття рішення, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, враховуючи задоволення позову, на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати, сплачені позивачем за подання цього позову.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни ( АДРЕСА_5 6, АДРЕСА_4 36000, рнокпп НОМЕР_1 ) до Міністерства юстиції України (вул. Городецького, буд. 13, м. Київ 1, 01001, ), треті особи: Нотаріальна палата України (вул. Антоновича, 7а, м. Київ, 01004, ), Державне підприємство "Національні інформаційні системи" (вул. Бальварно-Кудрявська, 4, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 31 травня 2019 року №1661/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко ОСОБА_2 Юріївни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, ) на користь приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Руденко Наталії Юріївни ( АДРЕСА_5 Вячеслава, 6, АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , 36000, рнокпп НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 17 жовтня 2019 року.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва