Справа № 160/5771/19
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 жовтня 2019 року Справа № 160/5771/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Захарчук - Борисенко Н.В.
при секретарі судового засідання - Говорусі А.В.
представників позивача - Гузь Г.О., Романова С.Л.
представника відповідача - Овсяникової Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
21.06.2019 Приватне підприємство «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просило:
- стягнути на користь позивача суму сплаченого судового збору.
А тому Приватне підприємство «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» звернулось до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.06.2019 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження.
Окрім того, позивачем у податковій звітності з ПДВ за звітний (податковий) період травень 2018 року при відображенні рядка 16.2 декларації з ПДВ «Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків*» у таблиці розшифровок «* Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку» не зазначено номер документу на підставі якого задекларовано збільшення залишку від`ємного значення з ПДВ, чим порушено вимоги до порядку заповнення податкової звітності, а це в свою чергу унеможливлює ідентифікувати причину, період та достовірність визначених платником даних, оскільки відповідно до задекларованих даних «Довідки про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) «за звітний податковий період травень 2018 року по періоду вересень 2017 року позивача взагалі відсутній залишок від`ємного значення з ПДВ.
Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в адміністративному позові.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити у їх задоволенні в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на адміністративний позов та додаткові пояснення по справі.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги адміністративного позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Висновками акту перевірки № 6957/04-36-12-02/34884423 від 18.02.2019 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПП «НВП ««ЦЕНТРОСТАЛЬ» (податковий номер 34884423) з питань декларування від`ємного значення з податку на додану вартість по податковій декларації з ПДВ за листопад 2018 року, яке становить більше 100 тис. Грн. Та вплинуло на формування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за листопад 2018 року» встановлено: 1. на порушення п. 200.1 Податкового кодексу України зі змінами та доповненнями платником ПП «НВП «ЦЕНТРОСТАЛЬ» у декларації за листопад 2018 року завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 350 236 грн. (рядок 21 декларації); 2. на порушення п. 200.1, п. 200.4 Податкового кодексу України зі змінами та доповненнями ПП «НВП «ЦЕНТРОСТАЛЬ» не має права на отримання суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на розрахунковий рахунок, відображеної у рядку 20.2.1 декларації з ПДВ за листопад 2018 рожу у розмірі 2 869 667 грн.
Не погоджуючись із винесеним податковим повідомленням-рішенням Приватне підприємство «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» звернулось з даним адміністративним позовом до судду.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі по тексту - в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Порядок оподаткування податком на додану вартість визначений розділом V Податкового кодексу України.
Статтею 200 Податкового кодексу України визначалося, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Якщо в наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з пунктом 200.1 цієї статті, має від`ємне значення, то:
а) бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від`ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, а в разі отримання від нерезидента послуг на митній території України - сумі податкового зобов`язання, включеного до податкової декларації за попередній період за отримані від нерезидента послуги отримувачем послуг;
б) залишок від`ємного значення попередніх податкових періодів після бюджетного відшкодування включається до складу сум, що відносяться до податкового кредиту наступного податкового періоду.
На адресу Дніпропетровської митниці направлено запит від 12.02.2018 №2943/7/04-36-12-02 з проханням надати інформацію та повний пакет документів на підставі яких здійснювалось оформлення митних декларацій з вивезення товарів за межі митної території України, проте, станом на 18.02.2018 відповідь та документи не отримані. В той же час платником податків ПП «НВП «ЦЕНТРОПОСТАЛЬ» до перевірки не надані сертифікати виробника (походження) та/або паспорти виробника (походження) на придбаний гартцинк та згар цинку, у зв`язку з чим неможливо ідентифікувати та встановити відповідність або невідповідність придбаного товару вимогам ДСТУ 3211:2009/ГОСТ 1639:2009 і відповідно правомірність застосування ставки оподаткування податком на додану вартість у перевіряємих періодах.
Представники позивача у судовому засідання на спростування доводів представника відповідача зазначили, що у 2016 році вірність зазначених кодів було поставлено під сумнів митними органами, які призупинили експорт партії товару та класифікували зазначені відходи за кодом УКТ ЗЕД 7902. Незаконні дії Дніпропетровської митниці ДФС було оскаржено ПП «НВП «ЦЕНТРОПОСТАЛЬ» в судовому порядку, за результатами чого правомірність дій позивача було доказано, про що свідчать матеріали судової справи №203/5134/16-п та №804/4755/16.
Таким чином, суд зазначає, що немає ніяких сумнівів в тому, що експорт товарів «згар цинку» за кодом 2620 19 00 00 та «гарт цинку» за кодом 2620 11 00 00 відповідає УКТЗЕД та вимогам діючого законодавства.
Відповідно до ст. 46 Податкового кодексу України податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.
Додатки до податкової декларації є її невід`ємною частиною.
Згідно ст. 48 ПК України податкова декларація складається за формою, затвердженою в порядку, визначеному положеннями пункту 46.5 статті 46 цього Кодексу та чинному на час її подання.
Форма податкової декларації повинна містити необхідні обов`язкові реквізити і відповідати нормам та змісту відповідних податку та збору.
Обов`язкові реквізити - це інформація, яку повинна містити форма податкової декларації та за відсутності якої документ втрачає визначений цим Кодексом статус із настанням передбачених законом юридичних наслідків.
Податкова декларація повинна містити такі обов`язкові реквізити: тип документа (звітний, уточнюючий, звітний новий); звітний (податковий) період, за який подається податкова декларація; звітний (податковий) період, що уточнюється (для уточнюючого розрахунку); повне найменування (прізвище, ім`я, по батькові) платника податків згідно з реєстраційними документами; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); місцезнаходження (місце проживання) платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається звітність; дата подання звіту (або дата заповнення - залежно від форми); інформація про додатки, що додаються до податкової декларації та є її невід`ємною частиною; ініціали, прізвища та реєстраційні номери облікових карток або інші відомості, визначені в абзаці сьомому цього пункту, посадових осіб платника податків; підписи платника податку - фізичної особи та/або посадових осіб платника податку, визначених цим Кодексом, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).
Податкова декларація подається за вибором платника податків, якщо інше не передбачено цим Кодексом, в один із таких способів: а) особисто платником податків або уповноваженою на це особою; б) надсилається поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення; в) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Єдиною підставою для відмови у прийнятті податкової декларації засобами електронного зв`язку в електронній формі є недійсність кваліфікованого електронного підпису чи печатки такого платника податків, у тому числі у зв`язку із закінченням строку дії відповідного сертифіката відкритого ключа, за умови що така податкова декларація відповідає всім вимогам електронного документа і надана у форматі, доступному для її технічної обробки.
Платники податків, що належать до великих та середніх підприємств, подають податкові декларації контролюючому органу в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Податкова звітність з податку на додану вартість подається в електронній формі контролюючому органу всіма платниками цього податку з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Згідно п. п. 9 - 15 розділу II Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 06 червня 2017 року № 557, у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.
Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.
Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа, Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Не пізніше наступного робочого дня з моменту формуванню першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.
Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувана (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).
На другу квитанцію накладається електронна печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі.
У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного - документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.
Отже, сама податкова декларація не містить номеру, реєстраційний номер їй присвоюється тільки після реєстрації.
Представник відповідача у судовому засіданні посилався на те, що позивачем у податковій звітності з ПДВ за звітний (податковий) період травень 2018 року при відображенні рядка 16.2 декларації з ПДВ «Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків*» у таблиці розшифровок «* Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку» не зазначено номер документу на підставі якого задекларовано збільшення залишку від`ємного значення з ПДВ, чим порушено вимоги до порядку заповнення податкової звітності, визначені Наказом Міністерства фінансів України 28 січня 2016 року №21.
Це в свою чергу унеможливлює ідентифікувати причину, період та достовірність визначених платником даних, оскільки відповідно до задекларованих даних «Довідки про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) за звітний податковий період травень 2018 року по періоду вересень 2017 року у позивача взагалі відсутній залишок від`ємного значення з ПДВ.
Таким чином, позивач у декларації з ПДВ за листопад 2018 року на порушення вимог Наказу Міністерства фінансів України 28 січня 2016 року №21 завищено залишок від`ємного значення з ПДВ (р.21) у розмірі 350 236 грн. З періодом виникнення вересень 2017 року.
Дана розшифровка дає загальну суму збільшення залишку від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків в розмірі 677 675 грн., як і було відображено у податковій у податковій декларації з ПДВ за травень 2018 року в рядку 16.2.
Суд звертає увагу, що підставою для відображення зазначених у таблиці сум є уточнюючі розрахунки: (1) уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, наданий до ДФС 15.05.18 уточнювався період - вересень 2017; (4) уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, наданий до ДФС 15.0518, уточнювався період - лютий 2018 року.
Таким чином, твердження відповідача про відсутність номеру документу, на підставі якого задекларовано збільшення залишку від`ємного значення не відповідає фактичним обставинам.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
На думку суду, відповідачем не доведено правомірність свого рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому адміністративний позов Приватного підприємства «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» підлягає задоволенню в повному обсязі.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, Приватним підприємством «Науково-виробниче підприємство «ЦЕНТРОСТАЛЬ» при зверненні до суду з даним адміністративним позовом понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 19 210, 00 грн., що документально підтверджується оригіналом платіжного доручення № 891 від 13.06.2019, яке міститься в матеріалах справи.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 19 210,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 21 жовтня 2019 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко