Справа № 826/11106/17
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.

за участю секретаря Такаджі Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест»

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року

у справі № 826/11106/17

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест»

до відповідача Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування припису від 19.04.2017 року та постанови від 04.05.2017 року,

В С Т А Н О В И Л А :

У вересні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест» (надалі - ТОВ «Центр «Капітал-Інвест», позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - Департамент ДАБК м. Києва, відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати припис від 19 квітня 2017 року та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04 травня 2017 року № 33/17/073-3877.

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржувані постанова та припис є незаконними та такими, що прийняті з порушенням вимог чинного законодавства України. Зокрема, позивач зазначає, що відповідачем порушено положення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок № 553), оскільки перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил проводилась за відсутності посадової особи позивача без пред`явлення направлення на проведення позапланової перевірки, що призвело до проведення позапланової перевірки за відсутності суб`єкта містобудування в порушення пункту 9 Порядку № 553.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2018 року, адміністративний позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, не довів дотримання ним вимог Порядку № 553 у частині направлення акта перевірки, протоколу та припису на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення, оскільки надані контролюючим органом копії фіскального чеку № 594 від 21 квітня 2017 року без опису вкладення у цінний лист свідчить про направлення вказаних документів на адресу ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» в іншому, ніж встановлено законодавством, порядку.

Постановою Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року вищезазначені рішення скасовано, справу передано на новий судовий розгляд.

В Постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року зазначено про помилковість висновків судів першої та апеляційної інстанцій щодо недотримання Департаментом ДАБК м. Києва порядку направлення матеріалів перевірки, та перевірки доказів прийняття оскаржуваних припису та постанови Департаменту ДАБК м. Києва за критеріями, визначеними статтею 2 КАС України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року в задоволенні позову Товариству з обмеженою відповідальністю "Центр "Капітал-Інвест" відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права. Скаржник вказує на те, що в оскаржуваному рішенні судом зроблено посилання на те, що перевірка проведена на підставі вимоги правоохоронних органів, проте дане твердження є безпідставним. Крім того, позивач зазначає, що ні в наказі від 04.04.2017 р., ні в направленні від 19.04.2019 р. не зазначено про проведення перевірки щодо «Реконструкції нежитлових приміщень (в літ. А) та нежитлових приміщень №№1, 1А, 2, 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 15 (група приміщень №27) з їх об`єднанням по вул. Архітектора Городецького, 10/1 в Печерському районі м. Києва», проте в направленнях йде мова про позапланову перевірку «Будівництва прибудови на вул. Архітектора Городецького, 10/1 в Печерському районі м. Києва».

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу подано.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на порушення судом при прийнятті рішення норм процесуального та матеріального права.

Представник відповідача в судовому засіданні вимоги та доводи апеляційної скарги заперечував та просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити з огляду на її необґрунтованість та безпідставність, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтями 315, 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам надав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що відповідно до наказу від 04 квітня 2017 року № 228 та направлення від 19 квітня 2017 року в.о. директора Департаменту ДАБК м. Києва Кузьменка В.В., виданих на підставі звернення мешканців будинку по вул. Городецького 10/1, начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Радченком М.М. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень (в літ. А) та нежитлових приміщень №№ 1, 1А, 2, 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 15 (група приміщень № 27) з їх об`єднанням по вул. Архітектора Городецького, 10/1 в Печерському районі м. Києва».

За результатами перевірки 19 квітня 2017 року начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому зафіксовано виявлені порушення частини восьмої статті 36, частини десятої статті 39 та статті 26, абзацу першого частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вказаного акта перевірки 19 квітня 2017 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно, у якому встановлено порушення позивачем норм законодавства та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 30 хв. 04 травня 2017 року у приміщенні Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом 19 квітня 2017 року складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким позивача у строк до 21 червня 2017 року зобов`язано усунути виявлені під час перевірки порушення.

Зі змісту акта перевірки, протоколу та припису встановлено, що перевірка проведена у присутності довіреної особи ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» - ОСОБА_1 .

Як вбачається з акта перевірки, протоколу та припису, представник ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» відмовився від їх підписання, про що посадовою особою відповідача зроблено відповідний запис. Зазначена обставина слугувала підставою для надіслання вказаних документів на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

За наслідками розгляду матеріалів справи про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, в.о. директора Департаменту ДАБК м. Києва Попович О.М. винесено постанову від 04 травня 2017 року № 33/17/073-3877, якою ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 28 листопада 2014 року № КВ 40 у частині необхідності використання земельної ділянки та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, та накладено штраф у сумі 151 тис. грн.

У вказаній постанові міститься відмітка про те, що представник ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» не з`явився для розгляду справи, відтак, постанова була направлена рекомендованим листом з відміткою про вручення 05 травня 2017 року.

Не погоджуючись з приписом від 19 квітня 2017 року та постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04 травня 2017 року № 33/17/073-3877, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, матеріалами справи підтверджено, що позивачем наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB40 від 28 листопада 2014 року та декларації про готовність об`єкта до експлуатації № KB71 від 11 грудня 2014 року у частині необхідності використання земельної ділянки та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, яка не належить на праві власності скаржнику (позивачу).

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Спірні правовідносини регламентуються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), Положенням про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженим розпорядженням виконавчого органу КМР (КМДА) від 01 жовтня 2015 року № 978 (далі - Положення № 978).

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з пункту 5 та абзаців 3, 8 пункту 7 зазначеного Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: 1) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 2) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що зазначені підстави для проведення позапланової перевірки є самостійними, а відтак за наявності звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний провести позапланову перевірку незалежно від спливу тримісячного строку для перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що на адресу відповідача надійшло звернення мешканців будинку: вул. Городецького 10/1 ( вул. Заньковецької 1/10 ), яка зареєстрована 28.03.2017 р. (стор. 67 том І).

Колегія суддів приходить до висновку, що у відповідача наявні були підстави для прийняття наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 04 квітня 2017 року №97228 «Про проведення позапланової перевірки» для здійснення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва на вул . Городецького , 10/1 у Печерському районі м. Києва.

Згідно із пунктом 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 16 зазначеного Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку №553).

Згідно з приписами пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, у тому числі: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.

Пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Так, у відповідності до пунктів 16 - 21 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 19 квітня 2017 року начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Радченком М.М. складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (надалі по тексту - Акт перевірки), за результатами якої встановлено порушення частини 8 статті 36, частини 10 статті 39 та статті 26, абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (стор. 72-74 том І).

Під час перевірки встановлено, що за вказаною адресою виконані будівельні роботи із будівництва прибудови (нового приміщення № 3) орієнтовною площею 35 кв. м до житлових приміщень та влаштування сходів у просторі зазначеної прибудови. Вказані будівельні роботи виконані на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, чим порушено частину четверту статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що позивачем (скаржником) не заперечується.

На підставі вказаного Акту перевірки, 19 квітня 2017 року посадовою особою відповідача складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі по тексту - Протокол), відповідно до якого за результатами позапланової перевірки встановлено порушення позивачем норм законодавства та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 30 хв. 04 травня 2017 року у приміщенні Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації (стор. 75).

Також, 19 квітня 2017 року начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Радченком М.М. складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі по тексту - Припис), яким позивача у строк до 21 червня 2017 року зобов`язано усунути виявлені під час перевірки порушення (стор. 83 том І).

Судом першої інстанції встановлено та не спростовано позивачем, що перевірка проведена у присутності довіреної особи ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» - ОСОБА_1 про, що зазначено у Акті перевірки, Протоколі та Припису, проте останній відмовився від їх підписання, про що посадовою особою відповідача зроблено відповідний запис. Зазначена обставина слугувала підставою для надіслання вказаних документів на адресу позивача цінними листом з описом вкладення (стор. 86 том І).

Відповідно до пунктів 21-22 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

З аналізу правових норм вбачається, що у разі відмови суб`єкта містобудівної діяльності, щодо якого проводиться перевірка від підписання та отримання акта, припису та постанови, про це робиться відмітка на відповідних документах, які у цьому разі направляються рекомендованим листом. При цьому, вказані положення Порядку № 553 не містять вимоги щодо направлення матеріалів перевірки цінним листом з описом.

Колегія суддів погоджується з висновками першої інстанції, що позивачу направлено оскаржувані рішення рекомендованим листом за адресою місця реєстрації, вказаної у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб: поштові повідомлення від 21 квітня 2017 року та від 04 травня 2017 року.

Щодо посилань позивача на недоліки при проведенні позапланової перевірки та складанні акту, припису та постанови колегія суддів зазначає, що вони є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи.

Так, відповідачем у межах повноважень та на підставі приписів чинного законодавства України було здійснено позапланову перевірку Позивача.

Також слід зазначити, що позивач в позовній заяві посилався на те, що перевірка була проведена за відсутності підстав для її проведення, а саме в направленнях не правильно зазначено підставу для проведення перевірки, проте дана перевірка проведена в присутності представника ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» - Гусєва Ю.В., що підтверджується наявними доказами в матеріалах справи (матеріали перевірки наданих відповідачем).

Під час перевірки, якщо підприємство не погоджується з висновками за результатом перевірки, вказані заперечення викладаються в акті перевірки, однак, жодних зауважень або заперечень товариством не викладено.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було направлено всі документи, а саме акт перевірки, припис та протоколи, на адресу позивача, а тому останній був обізнаний про розгляд справи щодо встановлених порушень у приміщенні інспекції.

Отже, оскільки посадові особи відповідача були допущені до проведення перевірки, та те, що відповідно до п. 13 Порядку № 553 участь суб`єкта містобудування у разі здійснення перевірки є виключно його правом, а не обов`язком, колегія суддів не приймає до уваги зауваження позивача в цій частині.

Підставою для застосування до позивача санкцій стало наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 28 листопада 2014 року № КВ 40 у частині необхідності використання земельної ділянки та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Департамент ДАБІ у місті Києві зареєстрував подану замовником ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» декларацію про початок виконання будівельних робіт за № KB40 28 листопада 2014 року та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації за № KB71 від 11 грудня 2014 року на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення (в літ. А) та нежитлових приміщень №№ 1, 1А, 2, 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 15 (група приміщень № 27) з їх об`єднанням по вул. Архітектора Городецького, 10/1 в Печерському районі м. Києва».

Відповідно до вказаних декларацій, проектна документація розроблена TОB "AM "Володарська" під керівництвом головного архітектора проекту - ОСОБА_2 . Категорія складності об`єкту будівництва - III.

Проектом передбачено, зокрема, влаштування нового приміщення № 3 (згідно проекту зал № 3 з окремим входом), влаштування сходів у приміщеннях № 1, 3. Площа нежитлових приміщень збільшується за рахунок демонтажу перегородок, влаштування нового приміщення № 3. Загальна площа нежитлових приміщень до реконструкції - 561,5 кв. м, після конструкції - 596 кв. м.

Відповідно до вказаних декларацій, проектна документація розроблена TОB "AM "Володарська" під керівництвом головного архітектора проекту - ОСОБА_2 . Категорія складності об`єкту будівництва - III.

Проектом передбачено, зокрема, влаштування нового приміщення № 3 (згідно проекту зал № 3 з окремим входом), влаштування сходів у приміщеннях № 1, 3. Площа нежитлових приміщень збільшується за рахунок демонтажу перегородок, влаштування нового приміщення № 3. Загальна площа нежитлових приміщень до реконструкції - 561,5 кв. м, після конструкції - 596 кв. м.

Під час виїзду на місце, посадовою особою Департаменту ДАБК м. Києва встановлено, що за вказаною адресою виконані будівельні роботи із будівництва прибудови (нового приміщення № 3) орієнтовною площею 35 кв. м до житлових приміщень та влаштування сходів у просторі зазначеної прибудови. Вказані будівельні роботи виконані на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, чим порушено частину четверту статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Внаслідок проведення зазначених будівельних робіт змінилась зовнішня конфігурація об`єкта будівництва. Отже, за висновками акта перевірки, проектна документація розроблена ТОВ «АМ «А. Володарська» без вихідних даних, а саме без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено частину першу статті 29, частину першу статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивач в апеляційній скарзі зазначає, що відповідачем приймаючи в експлуатацію закінчений будівництвом об`єкт в тому вигляді, в якому він зазначений в декларації, при цьому реєстрація декларації свідчить про те, що відповідачем перевірив повноту даних зазначених у декларації.

У відповідності до частини 10 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року (надалі - Закон №3038-VI) замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Згідно частина 6 статті 39 Закону №3038-VI (в редакції станом на грудень 2014 р.) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Колегія суддів звертає увагу, що інспекцією не перевіряється достовірність зазначену в декларації про готовність, а за достовірність даних в декларації про готовність об`єкта до експлуатації несе виключно замовник, в даному випадку позивач.

Так, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивачем наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB40 від 28 листопада 2014 року та декларації про готовність об`єкта до експлуатації № KB71 від 11 грудня 2014 року у частині необхідності використання земельної ділянки та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Посилання позивача на те, що прибудова має статус тимчасової споруди (сезонний майданчик) колегією суддів відхиляється з тих підстав, що самим позивачем приміщення визначено в якості об`єкта нерухомого майна, при поданні вищезазначених декларацій та відображено в технічній документації.

Колегія суддів звертає увагу, що в судовому засідання представник позивача підтвердив, що за товариством зареєстровано право власності на нерухоме майно - нежитлові приміщення, за адресою Архітектора Городецького 10/1, загальною площею 597,3 кв.м., в тому числі і приміщення №3 площею 34,5 кв.м, яке є прибудовою.

Позивачем в апеляційній скарзі зазначено, що в рішенні першої інстанції безпідставно зазначено про призначення перевірки на вимогу правоохоронних органів, адже жодних вимог від правоохоронних органів не надходило до Товариства, а отже, в даному випадку це є підставою для скасування рішення суду.

Разом з тим, колегією суддів встановлено, що перевірка призначена на підставі звернення мешканців будинку: вул. Городецького 10/1 (вул. Заньковецької 1/10 ), а судом першої інстанції допущено описку, що за своєю сутністю не є підставою для скасування даного рішення суду.

Враховуючи встановлені обставини та норми чинного законодавства України колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для відмови у задоволенні позовних вимог.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест» - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст постанови складено 16 жовтня 2019 року