Справа № 560/2370/19
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2019-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/2370/19

Головуючий у 1-й інстанції: Петричкович А.І.

Суддя-доповідач: Сапальова Т.В.

18 жовтня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сапальової Т.В.

суддів: Мацького Є.М. Смілянця Е. С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною бездіяльності Укртрансбезпеки щодо нескасування постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу №086272 від 7 березня 2019 року; зобов`язання відповідача прийняти своє рішення про скасування названої постанови і подання матеріалів на їх повторний розгляд до Хмельницького облуправління Укртрансбезпеки; стягнення з відповідача на користь позивача сплачених ним 907 гривень витрат по виниклому спору.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року позов повернуто особі, яка його подала.

Не погодившись з вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи, що призвело до неправильного її вирішення.

Відзив відповідача на апеляційну скаргу на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду не надходив, що відповідно до ч.4 ст.304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони повноважних представників в судове засідання не направили, хоча повідомлялися про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не в повному обсязі усунув недоліки позовної заяви, а саме: не надав позовну заяву (та копії для учасників справи), в якій зазначено зміст позовних вимог відповідно з вимогами КАС України та доказів сплати судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" розмірі за 3-и вимоги.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржувана ухвала Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року прийнята на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, оцінюючи правомірність ухвали про повернення позовної заяви, суд апеляційної інстанції також надає оцінку підставам для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху.

При цьому позивачу запропоновано подати до суду позовну заяву із зазначенням позовних вимог відповідно до вимог КАС України; надати належним чином засвідчені копії документів, які додані до копії позовної заяви для відповідача; подати документ про сплату судового збору в розмірі 2305,20 гривень.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оцінюючи висновки суду першої інстанції щодо необхідності сплати судового збору, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Ст.5 Закону України "Про судовий збір" передбачає пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Вказана правова норма не містить застережень про те, що вказані пільги не поширюються на осіб, які здійснюють господарську діяльність як фізичні особи-підприємці.

З матеріалів справи встановлено, що позивач є особою з інвалідністю ІІ групи, що підтверджується копією довідки МСЕК серії АВ №0033209.

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку про те, що позивач звільняється від сплати судового збору на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Отже, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю документа про сплату судового збору, тому ухвала Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року підлягає скасуванню.

З матеріалів справи встановлено, що на виконання ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2019 року до суду першої інстанції надійшло клопотання від 09.08.2019 року, з яким позивач надав суду належним чином засвідчені копії документів, які додані до копії позовної заяви для відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з п.3 ч.2 ст.180 КАС України У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

Таким чином, оскільки позивач частково усунув недоліки позовної заяви, що не свідчить про ухилення ОСОБА_1 від виконання своїх процесуальних обов`язків, то суд не був позбавлений можливості продовжити позивачу строк для усунення недоліків або уточнити позовні вимоги під час підготовчого засідання.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16 грудня 1992 р.).

У Рішенні у справі "Bellet проти Франції" від 4 грудня 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

З урахуванням наведеного з метою забезпечення права позивача на доступ до суду, колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Таким чином, доводи апеляційної скарги ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю підтверджуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії скасувати.

Справу направити до Хмельницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та не підлягає оскарженню відповідно до ст.328 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 18 жовтня 2019 року.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Мацький Є.М. Смілянець Е. С.