Справа № 824/1028/19-а
Суддя: Боднарюк Олег Васильович
Дата ухвалення: 2019-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 р. м. Чернівці Справа № 824/1028/19-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боднарюка О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області, про визнання протиправним та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач), звернувся в суд з позовом до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби України у Чернівецькій області, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління Державної фіскальної служби України в Чернівецькій області від 31.10.2018 року за № 973126/, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 № 2 від 18.09.2018 року;

- стягнути з відповідач судові витрати.

1. Аргументи учасників справи.

1.1. Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що 31.10.2018 року комісією, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення № 973126/ про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року. Вказане рішення позивач вважає протиправними, з огляду на наступне:

1.2. Підставою для відмови у реєстрації податкової накладної відповідачем зазначено: відсутність первинних документів щодо транспортування придбаних будівельних матеріалів, а також не надано документи щодо підтвердження відомостей про трудові відносини з найманими працівниками для виконання робіт з влаштування фасаду. Крім того, не надано звітність за формою 20-ОПП "Повідомлення про об`єкти оподаткування, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність". Хоча позивачем у відповідності до норм Податкового кодексу надано відповідачу всі документи, які підтверджують реальність господарських операцій.

Звертав увагу суду на безпідставність аргументів відповідача щодо надання до податкового органу звітності за формою 20-ОПП, оскільки позивач при здійсненні господарської діяльності (надання послуг у сфері будівництва) не використовує спеціальні (офісні/складські) приміщення.

1.3. На думку позивача, відповідачем порушено норми податкового законодавства України, оскільки оскаржуване рішення містять лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення, та не містить переліку конкретних документів, які на думку фіскального органу не надано позивачем в підтвердження господарських операцій.

2. Відповідач (ГУ ДПС України в Чернівецькій області), подав відзив на адміністративний позов, в обґрунтування якого зазначив, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на таке.

2.1. Позиція позивача ґрунтується на тому, що рішення відповідача прийняте з порушенням норм законодавства, а платником надано всі документи для підтвердження реальності господарських операцій, в тому числі в рішенні податкового органу відсутнє зазначення належних підстав для відмови в реєстрації податкової накладної. Разом з тим, податковим органом у відповідності до чинного податкового законодавства прийнято оскаржуване рішення, у зв`язку із ненаданням позивачем первинних документів щодо транспортування придбаних будівельних матеріалів, документів щодо підтвердження відомостей про трудові відносини з найманими працівниками для виконання робіт з влаштування фасаду, звітності за формою 20-ОПП "повідомлення про об`єкти оподаткування, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність".

2.2. Відповідачем (ДПС України) не подано відзиву на адміністративний позов. Відповідно до частини 6 статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

3. Процесуальні дії в справі.

3.1. 03.09.2019 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

3.2. 25.09.2019 року ухвалою суду допущено заміну відповідача - з Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області на його правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Чернівецькій області.

3.3. 08.10.2019 року усною ухвалою суду допущено заміну відповідача з Державної фіскальної служби України на його правонаступника - Державну податкову службу України, та закрито підготовче провадження в справі і призначено справу до розгляду по суті, що відображено в протоколі судового засідання. (а.с.68, зворотна сторона аркуша).

4. Доводи учасників справи.

4.1. 11.10.2019 року представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, посилаючись на доводи та аргументи наведені в позовній заяві, при цьому подав заяву, в якій просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження.

4.2. Представник відповідача (ГУ ДПС у Чернівецькій області) в судовому засіданні заперечив про задоволення позову, з підстав наведених у відзиві. Подав до суду заяву, про розгляд справи в порядку письмового провадження.

4.3. Представник відповідача (ДПС України) будучи належними чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до частини 1 статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

4.4. Враховуючи приписи статей 194, 205 КАС України, та подання учасниками справи заяв про розгляд справи у порядку письмового провадження, суд вважає за можливе та доцільне розглянути справу за наявними матеріалами в порядку письмового провадження.

5. Судом встановлені такі обставини та відповідні їм правовідносини.

5.1. Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 код РНОКПП: НОМЕР_1 з 04.07.2018 року перебуває на обліку у ГУ ДФС у Чернівецькій області, зареєстрований за адресою: 58032 вул. Головна, 204 Г/30, м.Чернівці.

Види діяльності: КВЕД 43.91 Покрівельні роботи (основний); КВЕД 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель та інші. (а.с.83-86)

5.2. 14.09.2018 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "ОБРА КОНСТРАКШН ГРУП" в особі Львівської філії ТОВ "ОБРА КОНСТРАКШН ГРУП", від імені якої діє директор ОСОБА_3 укладено договір підряду №14/09/18ф від 14.09.2018 року, за умовами якого підрядник зобов`язується виконати роботи з влаштування фасаду в багатоквартирному житловому будинку, що споруджується за адресою: АДРЕСА_2 (будівельна адреса), а замовник зобов`язується прийняти роботи та оплатити їх.

Відповідно до пункту 4.2. Договору розрахунки за виконанні роботи проводяться в безготівковій формі шляхом перерахування коштів на поточний рахунок підрядника.

Пунктом 4.2.1. Договору передбачено, що замовник протягом 5-ти банківських днів з моменту отримання відповідного рахунку від підрядника проводить передоплату у розмірі 757349, 91 грн (в т.ч. 20% ПДВ).

Договір діє до повного виконання сторонами зобов`язань своїх зобов`язань. (а.с.12-14)

Судом досліджений кошторис по влаштуванню фасаду в багатоквартирному житловому будинку, що споруджується за адресою АДРЕСА_2.(а.с.15)

5.3. Зі змісту рахунку на оплату № 01 від 17.09.2018 року вбачається, що вартість робіт з влаштування фасаду в багатоквартирному житловому будинку за адресою АДРЕСА_2 відповідно до п. 4.2.1. договору підряду № 14/09/18ф від 14.09.2018 року становлять всього в сумі 757349,94 грн (в тому числі ПДВ 126224,99 грн) (а.с.16)

Відповідно до виписки банку від 18.09.2018 року позивачем отримано на розрахунковий рахунок кошти за надані послуги.

Судом встановлено, що вказана "перша подія" й стала підставою для виконання позивачем свого обов`язку щодо складення та скерування на реєстрацію податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року.

5.4. Судом дослідженні первинні документи, що підтверджують реальність здійснення господарських операції (докази придбання, транспортування, зберігання ТМЦ та надання послуг), зокрема:

- договір купівлі - продажу будівельних матеріалів від 24.09.2018 року укладений між позивачем та ТОВ "Пікбуд. ЛТД". (а.с. 17)

- платіжні доручення до вищевказаного договору № 8, № 9, №10 , що підтверджують оплату будівельних матеріалів; рахунок про оплату № 53 від 24.09.2018 року, видаткова накладна № 724 від 30.09.2018 року, виписки банку. (а.с.18-20)

- товарно - транспортна накладна № 08 від 30 вересня 2018 року зі змісту якої встановлено, що автомобільний перевізник ПП ОСОБА_4 доставив вантаж позивачу за адресою вул. АДРЕСА_2

- субпідрядний договір № СДП/18/09/18 від 18.09.2018 року укладений між позивачем та ФОП ОСОБА_5 ;(а.с.25-26)

- субпідрядний договір № СДП/18/09/18 ві20.09.2018 року укладений між позивачем та ФОП ОСОБА_6 (а.с.27-28)

- акти виконаних робіт №1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 9/1 на влаштування фасаду в багатоквартирному житловому будинку, що споруджується за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с.76-82)

5.5. Позивачем складено податкову накладну на загальну суму 757349,94 грн (в тому числі 126224,99 ПДВ) та 11.10.2018 року подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. (а.с.33)

12.10.2018 року позивачем отримано квитанцію № 1 ДФС України, згідно якої вбачається, що документ прийнято, реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового Кодексу України, реєстрація ПН/РК № 2 від 18.09.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6. Критеріїв ризикованості платника податку.

5.6. Згідно квитанції від 31.10.2018 року податкову накладну доставлено до центрального рівня ДФС України. Комісією ДФС прийнято рішення № 973126/ від 31.10.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних. (а.с. 37, 29)

5.7. Згідно рішення комісії ДФС України № 973126/ від 31.10.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року в ЄРПН, зазначена підстава: "Ненадання платником податку копій документів. Первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Додаткова інформація: Не надано первинні документи щодо транспортування придбаних будівельних матеріалів. Також не надано документи щодо підтвердження відомостей про трудові відносини з найманими працівникам для виконання робіт з влаштування фасаду. Крім того, не подано звітність за формою 20-ОПП "Повідомлення про об`єкти оподаткування, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність." (а.с.30-31)

5.8. 09.11.2018 року позивачем подано пояснення до скарги на рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з вимогою скасувати рішення комісії. (а.с.23-24)

5.9. 19.11.2018 року комісією з питань розгляду скарг прийнято рішення №44942//2, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення комісії ДФС без змін. (а.с.29)

6. До вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

6.1. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

6.2. Податковий кодекс України (надалі - ПК України) є спеціальним з питань оподаткування, та встановлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно пп. "а", "б" п. 185.1 ст. 185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

За приписами пункту 74.1. статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 ПК України).

6.3. Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Аналогічні норми містить пункт 201.16 статті 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

6.4. На виконання зазначеної норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21 лютого 2018 року N 117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Згідно з вимогами п. 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок N 177), у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Як вбачається з п. 5 Порядку N 177, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно з вимогами п. п. 6 та 7 Порядку N 177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

6.5. Вимоги п. 6 та п. 7 Порядку N 177 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Разом з тим, як встановлено судом та не заперечувалось учасниками справи, реєстрацію поданої позивачем податкової накладної зупинено через те, що податкова накладна відповідає вимогам п. п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.

Таким чином, зупиняючи реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідачем застосовано загальне формулювання.

Вказане свідчить про те, що контролюючим органом реєстрацію податкової накладної зупинено з неоднозначних підстав.

Згідно з вимогами п. 10 Порядку N 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання п. 10 Порядку N 117Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом N 144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі - Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).

Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п. 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року N 117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п. 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.

Згідно Листа Державної фіскальної служби України від 21 березня 2018 р. N 959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податку", зокрема, зазначено: "1.Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: … 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту16.1.3пункту16.1статті16та абзацу першого пункту 49.2і пункту49.18 статті49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту16.1.3пункту16.1статті16та пункту46.2статті46 ПК України; наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 1.6 цих Критеріїв.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1-1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з п. 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у п. п. 1.1 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у п. 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС ".

Відповідно до вимог п. 12 та 13 Порядку N 117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій (ї) ризиковості платника податку та/або критерій (ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно з вимогами п. 14 Порядку N 117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Як вбачається з п. 15 Порядку N 117 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Пунктом 16 Порядку N 117 (в редакції чинній на час спірних правовідносин) визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Згідно з вимогами п. п. 18-20 Порядку N 117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до вимог п. 21 Порядку N 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як слідує з п. 22 Порядку N 117, рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.

Відповідно до пункту 23 Порядку N 117 (в редакції чинній на час спірних правовідносин) таке рішення приймається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Аналіз вище зазначених норм законодавства дає підстави вважати, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Надаючи правову оцінку безпосередньо оскаржуваному рішенні за №973126/ від 31.10.2018 року про відмову в реєстрації податкових накладних, суд зазначає, що вказане рішення не містять конкретної інформації щодо причин та підстав для його прийняття, а лише містить загальну інформацію про ненадання платником податку копій документів (первинних документів щодо постачання/ придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання - передачі товарів (робіт - послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків). Додаткова інформація: не надано первинні документи щодо транспортування придбаних будівельних матеріалів. Також не надано документи щодо підтвердження відомостей про трудові відносини з найманими працівниками для виконання робіт з влаштуванням фасаду. Крім того, не подано звітність за формою 20-ОПП "Повідомлення про об`єкти оподаткування, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність ".

В ході розгляду справи суд окрім іншого також дійшов висновку про те, що податковим органом безпідставно вимагалось подати звітність за формою 20-ОПП до ДФС, оскільки позивач у своїй господарські діяльності (надання послуг у сфері будівництва) не використовує офісні та складські приміщення, а придбані будівельні матеріали зберігав безпосередньо на будівельному майданчику, що в свою чергу не спростовано, а також і не заперечувалось відповідачем.

Окрім наведених вище аргументів, судом достовірно встановлено, що господарська операція за результатами якої видана податкова накладна №2 від 18.09.2019 року, носить реальний характер. Позивач, на момент здійснення такої господарської операції мав достатні технічні, людські та матеріальні ресурси. Зокрема, в ході розгляду справи дослідженні документи щодо походження, придбання, перевезення, зберігання придбаних будівельних матеріалів, які використанні в господарській діяльності позивача (надання послуг у сфері будівництва), а саме: копії видаткових накладних на придбання товару; копія договору підряду, копії договорів субпідряду; товарно-транспортна накладна, акти виконаних робіт т.і.

При цьому, вказані документи також відповідно до повідомлень про надання пояснень та копій документів згідно переліку надавались і відповідачу.

6.5. На думку суду, факт зупинення і відмови в реєстрації податкової накладної не спростовує, а ні факту здійснення платником податків господарської операції, а ні факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складаються податкові накладні.

Таким чином, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарської операції між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "ОБРА КОНСТРАКШН ГРУП", відповідач не мав правових підстав для відмови в реєстрації податкової накладної, а відтак суд дійшов до висновку, що оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН прийняте не у спосіб визначений законом, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

6.6. Що стосується вимоги позивача про покладення на ДФС України обов`язку зареєструвати податкову накладну №2 від 18.09.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову, суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Аналізуючи дані положення КАС України, суд приходить висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

З огляду на протиправність оскаржуваного рішення відповідача, а також те, що вказаними рішеннями порушено права і інтереси позивача, вимога зобов`язального характеру також підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно вимог статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведене, суд погоджується з мотивами і аргументами на які посилався позивач, оскільки наведений перелік доказів повністю спростовує позицію відповідача, відтак адміністративний позов слід задовольнити повністю.

7. Розподіл судових витрат.

7.1. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

7.2. В ході судового розгляду справи встановлено, що наслідком прийняття спірних рішень слугувала квитанція Державної фіскальної служби України про зупинення реєстрації податкової накладної. За результатами прийнятої квитанції комісією Головного управління Державної фіскальної служби України у Чернівецькій області прийнято спірне рішення. При цьому, обов`язок в реєстрації податкової накладної покладено на Державну податкову службу України, а тому сплачений позивачем судовий збір в сумі 1921,00 грн. слід стягнути на його користь з відповідача 1 та відповідача 2 солідарно за рахунок бюджетних асигнувань вказаних суб`єктів владних повноважень.

7.3. Звертаючись до суду, позивачем сплачений судовий збір з розрахунку двох позовних вимог в загальній сумі 3842,00 грн (платіжне доручення № 103 від 27 серпня 2019 року). Разом з тим, по своїй суті заявлені дві позовні вимоги позивача випливають одна з іншої, і стосуються одних і тих же правовідносин щодо відмови і реєстрації податкової.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позивач звертаючись до суду сплатив судовий збір у більшому розмірі ніж того вимагає стаття 4 Закону України «Про судовий збір», а тому надміру сплачений судовий збір у розмірі 1921,00 грн. підлягає поверненню позивачу з Державного бюджету України (з розрахунку 3842,00 грн. : 2 = 1921,00 грн.).

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної фіскальної служби України в Чернівецькій області від 31.10.2018 року за № 973126/, про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 № 2 від 18.09.2018 року.

4. Стягнути солідарно на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області у сумі 960,50 грн. та Державної податкової служби України у сумі 960,50 грн.

5. Повернути на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код РНОКПП: НОМЕР_1 ) з Державного бюджету України надміру сплачений судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 , код РНОКПП: НОМЕР_1 )

Відповідач - Державна податкова служба України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, )

Відповідач - Головне управління Державної податкової служби України у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, 200 А, м. Чернівці, 58013, )

Суддя О.В. Боднарюк