Справа № 520/8096/19
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2019-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 жовтня 2019 р. № 520/8096/19
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов та додані до нього документи Товариства з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень, -
Ухвалою суду від 17.07.2019 року відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.
Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Представником відповідача, 03.09.2019 року надано відзив на позовну заяву, в якому він адміністративний позов не визнав, зазначив, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у Харківській області в діяльності Позивача встановлені порушення: п. 1 ст. З Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме в акті перевірки зазначено, що ТОВ «ФК «Платіжний центр» проводив розрахункові операції із споживачами через ПТКС (програмно-технічний комплекс самообслуговування) без застосування реєстраторів розрахункових операцій для подальшого переказу коштів на поточні рахунки та встановлено порушення Позивачем п. 85.2. ст. 85 Податкового кодексу України, а саме ненадання відповідних документів в повному обсязі, що належать або пов`язані з предметом перевірки.
Відповідно до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Розгляд справи було призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Згідно з п.10 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.
Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Відповідно до ч.1 ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
За результатами перевірки складено акт № 486/20/ЗЗ/РРО/З7878674 від 05.04.2019, в якому зафіксовано порушення підприємством вимог чинного законодавства, а саме: пункту 1 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та порушення Позивачем п. 85.2. ст. 85 Податкового кодексу України, а саме ненадання відповідних документів в повному обсязі, що належать або пов`язані з предметом перевірки.
Товариством з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» (далі за текстом - Позивач. ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР». Товариство) 06 травня 2019 року отримано податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області (далі за текстом - Відповідач. ГУ ДФС у Харківські області):
Згідно висновку перевірки, відображеному в п. 3.1 розділу 3 Акту перевірки. Головним управлінням Державної фіскальної служби у Харківській області в діяльності Позивача встановлені порушення: п. 1 ст. З Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Підставою для такого висновку послугувало те, що ТОВ «ФК «Платіжний центр» проводив розрахункові операції із споживачами через ПТКС (програмно-технічний комплекс самообслуговування) без застосування реєстраторів розрахункових операцій для подальшого переказу коштів на поточні рахунки. Доказом чого, на думку перевіряючих, є три квитанції поповнення безконтактних електронних карток для оплати проїзду в КП «Харківський метрополітен» на суму 115,00 грн.
ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» надає фінансові послуги по переказу коштів, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» на підставі Ліцензії Національного банку України від 11.02.2014 року №6. виданої ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» на переказ коштів у національній валюті без відкриття рахунків.
Вказані послуги з переказу коштів Позивач надає юридичній особі - комунальному підприємству «Харківський метрополітен», згідно умов відповідного договору переказу коштів.
Так, послуги з переказу коштів Позивач надає комунальному підприємству «Харківський метрополітен», відповідно до умов укладеного договору переказу коштів №ПК-01/19 від 30.01.2019 року (через повіреного - ТОВ "Харківські термінальні системи".
Згідно умов п.п. 1.1 даного договору переказу коштів ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» приймає на себе зобов`язання здійснювати на користь Отримувача (КП «Харківський метрополітен» наступні дії:
- організовувати приймання та здійснювати переказ коштів, внесених Платниками до Фінансової установи (ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР») на користь Отримувача (КП «Харківський метрополітен»), фіксуючи надходження коштів з використанням програмного забезпечення, здатного виконувати облік та реєстрацію транзакцій;
- забезпечувати перерахування прийнятих з використанням програмного забезпечення, здатного виконувати облік та реєстрацію транзакцій на поточні рахунки Отримувача (КП «Харківський метрополітен») у строки, визначені цим Договором.
Також, між ТОВ «ФК «ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР» та ПАТ «Мегабанк» укладено договір № 103-10/2014-1 від 01.07.2014р. про інкасацію валютних цінностей (коштів), відповідно до якого банк на умовах, передбачених цим договором, власними силами і засобами здійснює збирання грошової готівки з програмно-технічних комплексів самообслуговування далі (ПТКС) клієнта та доставку її до операційної каси банку.
Відповідно до п.п. 2.2.3. п. 2.2. розділу 2 цього договору, банк зобов`язується здійснювати зарахування проінкасованої готівки на поточний рахунок Клієнта, відкритий у ПАТ «Мегабанк», не пізніше наступного Банківського робочого дня. у вихідні і святкові не пізніше наступного Банківського робочого дня.
З наведеного вбачається, що у Позивача спочатку здійснюється інкасація коштів з ПКТС та їх зарахування на поточний рахунок та лише після цього кошти переказуються на поточний рахунок КП «Харківський метрополітен».
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупку (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані в установленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених Законом, із застосуванням у встановленому порядку розрахункових книжок; видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.
З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що особи, які здійснюють операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупку (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані в установленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій.
При цьому, в розумінні цього Закону розрахункова операція це приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг).
Місце проведення розрахунків - місце, де здійснюються розрахунки із покупцем за продані товари (надані послуги) та зберігаються отримані за реалізовані товари (надані послуги) готівкові кошти, а також місце отримання покупцем попередньо оплачених товарів (послуг) із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо.
Таким чином, на суб`єкт господарювання покладається обов`язок застосовувати РРО при здійсненні операції, яка полягає у прийманні від покупця готівкових коштів за місцем реалізації товарів (послуг).
При цьому, судом встановлено, що фізичні особи вносили кошти в ПКТС не за отримання послуг чи товарів від позивача, а здійснювали поповнення картки, як засобу платежу, який може бути використаний фізичною особою при оплаті послуг перевезення, що надається КП «Харківський метрополітен».
Таким чином, позивачем при прийманні готівки на поповнення карток, не здійснювалася розрахункова операція з приймання коштів від покупця за реалізацію послуг з перевезення, оскільки ця послуга фактично отримується від КП «Харківський метрополітен» та оплачується карткою, а тому така операція в порядку Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» не є розрахунком, у зв`язку з чим доводи відповідача про необхідність застосування РРО суд визнає безпідставними.
Також суд зазначає, що в межах спірних правовідносин переказу коштів з ПКТС фактично не відбувається, оскільки згідно договору № 103-10/2014 від 01.07.2014 року про інкасацію валютних цінностей (коштів) ПАТ «Мегабанк» на умовах, передбачених цим договором, власними силами і засобами здійснює збирання грошової готівки з програмно-технічних комплексів самообслуговування позивача та доставку її до операційної каси банку, та здійснює зарахування проінкасованої готівки на поточний рахунок позивача, відкритий у банку.
З наведеного вбачається, що у підприємства позивача спочатку здійснюється інкасація коштів з ПКТС та їх зарахування на поточний рахунок та лише після цього кошти переказуються на рахунок КП «Харківський метрополітен».
Наведені вище обставини свідчать про помилковість висновку контролюючого органу щодо порушення підприємством позивача законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування РРО та застосування до нього штрафних санкцій.
Відповідачем встановлено порушення Позивачем п. 85.2. ст. 85 Податкового кодексу України, а саме ненадання відповідних документів в повному обсязі, що належать або пов`язані з предметом перевірки.
Нормами п.п. 85.2, 85.4. 85.8 ст. 85 ПК України передбачено, що при проведенні перевірки платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
При проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово- господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
- статутні, установчі та реєстраційні документи;
- усі документи, що стосуються надання послуг по переказу коштів з використанням ГІТКС, зокрема перелік ПТКС із зазначенням номерів терміналів, місць їх розташування (адреси), обсягів проведених операцій по кожному терміналу;
- договори на інкасацію готівкових коштів та інші договори;
- договори оренди приміщень або обладнання;
- касові книги з додатками;
- встановлені ліміти каси та їх розрахунки;
- авансові звіти;
- товарні звіти;
- ліцензії, дозволи;
- відомості проведених інвентаризацій;
- акти списання ТМЦ та ліквідації основних фондів і документи, на підставі яких було здійснено таке списання.
- банківські виписки;
- картки рахунків (журнали господарських операцій), оборотно-сальдові відомості та аналізи по бухгалтерських рахунках (помісячно);
- накази по особовому складу щодо прийняття на роботу, звільнення з роботи, відрядження;
- інші документи, що є предметом перевірки.
Вищенаведені документи є необхідними для проведення перевірки з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі свідоцтв про державну реєстрацію, виробництва та обігу підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) за період, який підлягає перевірці.
Позивач відмовляючи в наданні запитуваних ГУ ДФС у Харківській області документів зазначив, що перелічені в запиті документи не мають відношення до предмету перевірки, так як відповідач запросив ВСІ документи фінансово-господарської діяльності позивача за певний період, а не тільки ті, які належать або пов`язані з предметом перевірки, зокрема, договори оренди всіх приміщень та обладнання, акти списання всіх ТМЦ та ліквідації всіх основних фондів, відомості всіх проведених інвентаризацій, авансові звіти по всіх терміналах самообслуговування позивача, всі банківські виписки по всіх господарських операціях позивача, оборотньо-сальдові відомості по всім операціям та рахунках, всі накази по особовому складу та інші документи фінансово-господарської діяльності позивача за період.
Відповідно до п.73.3 ст.73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.
Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.
Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).
Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:
1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;
2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;
3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;
4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;
5) у разі проведення зустрічної звірки;
6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.
Порядок отримання інформації контролюючими органами за їх письмовим запитом затверджений постановою Кабінету Міністрів України N1245 від 27.12.2010р. (далі - Порядок N1245). Відповідно до п.9 та п.10 Порядку N1245 органи державної податкової служби мають право звернутися до суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та документального підтвердження такої інформації.
У запиті зазначаються:
- посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації;
- підстави для надіслання запиту;
- опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують. У разі коли запит складено з порушенням вимог, визначених у пунктах 9 і 10 цього Порядку, суб`єкт інформаційних відносин звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит (п.16 Порядок №1245).
Крім того, в зазначених листах відповідач також просив надати оригінали документів, проте, згідно п.85.5 ст.85 ПК України вилучення оригіналів первинних, фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів за винятком випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством, забороняється. Отже, зазначений запит складений з порушенням вимог ст.73 ПК України та Порядку №1245, тому позивач звільняється від обов`язку надавати відповідь та від відповідальності за ненадання документів з питань обчислення і сплати податків та/або їх копій.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи вищезазначене суд дійшов висновку, що адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень підлягає задоволенню.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПЛАТІЖНИЙ ЦЕНТР" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 16.10 2019 року.
Суддя О.М. Тітов