Справа № 640/3819/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3819/19 Суддя першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Епель О.В.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» на проголошену о 11 годині 42 хвилини ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2019 року, повний текст якої складено 10 липня 2019 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною перевірки, скасування приписів та постанов, -

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» (далі - Позивач, ТОВ «Еліт Груп Проджект») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - Відповідач, ДАБІ України) про:

- визнання незаконною перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 серпня 2018 року;

- скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 серпня 2018 року;

- скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10 грудня 2018 року;

- скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08 лютого 2019 року;

- скасування постанови №24/19/10/26-24/1902/02/2 від 19 лютого 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на товариство з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» накладено штраф у розмірі 57630,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року частково задоволено клопотання ДАБІ України та залишено без розгляду позовні вимоги в частині визнання незаконною перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 серпня 2018 року; скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15 серпня 2018 року.

При цьому залишаючи вказані позовні вимоги без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва підкреслив, що, оскільки зі змістом акту перевірки та приписом від 15.08.2018 року ТОВ «Еліт Груп Проджект» було ознайомлено 20.08.2018 року, то звернення до суду 04.03.2019 року відбувалося поза межами встановленого КАС України шестимісячного строку за відсутності поважних причин його пропуску. Крім того, суд відхилив посилання Позивача на те, що перебіг строку необхідно обчислювати з лютого 2019 року, тобто з моменту призначення Відповідачем перевірки виконання припису від 15.08.2018 року, оскільки про порушення своїх прав товариство дізналося 20.08.2018 року.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду в частині залишення позовних вимог без розгляду та направити справу у цій частині до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свою позицію обґрунтовує тим, що судом не було враховано, що про порушення своїх прав та необхідність оскарження перевірки та складеного за результатами її проведення припису від 15.08.2018 року Позивач дізнався після отримання 20.11.2018 року постанови від 12.10.2018 року про накладення штрафу за невиконання припису від 15.08.2018 року, а тому звернення до суду із даним позовом у березні 2019 року відбувалося у межах встановлених процесуальних строків.

Після усунення визначених в ухвалі від 02.09.2019 року про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2019 року відкрито апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16.10.2019 року.

У відзиві на апеляційну скаргу ДАБІ України просить в її задоволенні відмовити та залишити в силі ухвалу суду першої інстанції. Свою позицію, окрім твердження про пропуск ТОВ «Еліт Груп Проджект» строку звернення до суду із позовом про оскарження постанов від 12.10.2018 року та від 20.12.2018 року, обґрунтовує тим, що складені за наслідками перевірки акт від 15.08.2018 року та припис від 15.08.2018 року були отримані Позивачем 20.08.2018 року, а тому станом на 04.03.2019 року шестимісячний строк звернення до суду був пропущений без поважних причин.

У судовому засіданні представник Позивача наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення першої інстанції - без змін.

Представник Відповідача наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників учасників справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, виходячи з такого.

Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, примірник акту від 15.08.2018 року проведення перевірки об`єкта будівництва «Реставрація з пристосуванням пам`ятки архітектури 1818 року будинку А. Меленського та реконструкція нежитлової будівлі під офісно-готельний комплекс у складі садиби №11/13-а на вул. Костянтинівській/Хорива у Подільському районі м. Києва», генеральним проектувальником якого є ТОВ «Еліт Груп Проджект» (т. 1 а.с. 191-205), а також припису від 15.08.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (т. 1 а.с. 206-208) отримано ТОВ «Еліт Груп Проджект» засобами поштового зв`язку 20.08.2018 року (т. 1 а.с. 215).

З урахування наведеного, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз положень ст. ст. ст. 120, 122, 123, 240 КАС України, прийшов до висновку про необхідність залишення частини позовних вимог без розгляду, оскільки Позивач був обізнаний про порушення своїх прав, починаючи з 20.08.2018 року, а тому реалізація права на судовий захист відбулася поза межами встановлених процесуальним законодавством строків.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, процесуальний закон встановлює загальний шестимісячний строк для звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод або інтересів.

При цьому колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі №826/922/17 та від 06.03.2019 року у справі №820/394/17.

Як було встановлено судом першої інстанції та не заперечується Позивачем, примірник акту проведення перевірки від 15.08.2018 року та припису від 15.08.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил отримано ТОВ «Еліт Груп Проджект» засобами поштового зв`язку 20.08.2018 року.

В обґрунтування помилковості висновків суду першої інстанції Апелянт посилається на те, що перебіг строку позовної давності починається з моменту, коли останній 20.10.2018 року отримав постанову від 12.10.2018 року №169/18/10/26-52/1210/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, серед підстав прийняття якої було зазначено припис від 15.08.2018 року. При цьому, за твердженням Позивача, доцільність оскарження даного припису була відсутня до 20.10.2018 року з огляду на те, що постановою Департаменту ДАБІ у м. Києві від 28.08.2018 року №140/18/10/26-6/2808/02/2 було закрито справу про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у зв`язку зі спливом строку накладення штрафу.

Разом з тим, така позиція ТОВ «Еліт Груп Проджект», на переконання судової колегії, є помилковою, оскільки закриття справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з підстав спливу встановленого законом строку притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності має лише наслідком висновок про те, що на останнього не буде накладено штраф. Водночас, прийняття такої постанови не нівелює наслідки проведення перевірки та виявлені у ході її проведення порушення, а тому, винесений Департаментом ДАБІ України припис від 15.08.2018 року, як окремий індивідуальний акт, є самостійним документом, що може бути оскаржений у судовому порядку протягом встановленого КАС України строку. Відтак, звернення до суду 04.03.2019 року із вимогами про визнання незаконної перевірки та скасування припису, про існування яких ТОВ «Еліт Груп Проджект» стало відомо 20.08.2018 року, відбувалося поза межами шестимісячного строку, на чому обґрунтовано наголосив суд першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку зазначеним обставинам щодо поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду та дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав вважити їх такими, що свідчать про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі Позивача, перешкод для реалізації права на звернення до суду в установлений процесуальним законом строк

Зазначений висновок узгоджується із правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 25.01.2019 року у справі №826/8378/18, від 20.03.2019 року у справі 826/10451/18, від 05.06.2019 року у справі №826/17589/18.

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У рішенні від 21.02.1975 року у справі «Голдер проти Великої Британії» Європейський суд з прав людини закріпив правило, що пункт 1 статті 6 Конвенції стосується невід`ємного права особи на доступ до суду. Прямим порушенням права на доступ до суду є необхідність отримання спеціальних дозволів на звернення до суду.

Таким чином, як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 року №17-рп/2011 у практиці Європейського суду з прав людини право на звернення до суду також пов`язується лише з волевиявленням особи. За змістом частини п`ятої статті 6 КАС України особа може відмовитися від реалізації права на звернення до суду, однак не від самого права як такого.

Поряд з іншим, колегія суддів зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Оскільки більше шести місяців Позивачем не ставилося питання щодо правомірності проведення перевірки та прийняття оскаржуваного припису від 15.08.2018 року, подання позовної заяви за відсутності належного обґрунтування причин такого тривалого зволікання із оскарженням спірного рішення, матиме наслідком порушення принципу правової визначеності, що є неприпустимим з огляду на принципову позицію Європейського Суду з прав людини у цьому питанні.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.11.2018 року у справі № 826/9774/16.

Разом з тим, Позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду, що належним чином відображено в оскаржуваній ухвалі суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що доводи ДАБІ України у відзиві на апеляційну скаргу щодо пропуску ТОВ «Еліт Груп Проджект» строку звернення до суду із позовом про скасування постанов від 12.10.2018 року №169/18/10/26-52/1210/02/2 та від 20.12.2018 року №219/18/10/26-02/2012/02/2 не підлягають оцінці у межах предмету даного апеляційного перегляду. Крім того, зі змісту відповіді на відзив (т. 2 а.с. 168-179) вбачається, що Позивачем відповідні позовні вимоги не підтримувалися.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 123, 242-244, 250, 308, 312, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Груп Проджект» - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 липня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Повний текст постанови складено «16» жовтня 2019 року.