Справа № 540/1616/19
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1616/19
13год. 35хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Хом`якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представника позивача Хуснутдінової Н.Ч., представника відповідача Гордієнко Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Діском Юкрейн" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення № від 08.04.2019 р.,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Діском Юкрейн" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі (далі - відповідач) , в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 08.04.2019 № про застосування штрафу за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних. В обгрунтування податкового повідомлення-рішення щодо сплати штрафу, покладений висновок протиправного акту камеральної перевірки, перевірка здійснена без з`ясування всіх обставин, податкові накладні з податку на додану вартість, які зазначені в акті перевірки як невчасно зареєстровані, є поданими у встановлені законодавством строки - протягом операційного дня, а висновок щодо несвоєчасної її реєстрації - помилковим. ТОВ "Діском Юкрейн" 15 січня 2019 року після підтвердження наявності для реєстрації суми ПДВ 187273,83 грн. були направлені на реєстрацію податкові накладні на загальну суму 185060,90 грн. з інтервалом 1-3 хвилини 15 січня в проміжок часу з 16:42 по 16:53. Частина з них була зареєстрована вчасно, частина залишилась незареєстрованою, ніяких квитанцій до позивача не надійшло. При вимушеній повторній реєстрації 23.01.2019 вони безперешкодно були зареєстровані. Змін до податкових накладних не вносилося. Позивач звертає увагу суду на те, що 15 січня 2019 року платники ПДВ зіткнулися з проблемою реєстрації податкових накладних, у значній кількості податкові накладні, що були направлені на реєстрацію вчасно (15 січня), виявилися незареєстрованими в день їх направлення на сервер ДФС, зареєструвалися у Єдиному реєстрі податкових накладних лише 16 січня. Платники податків можуть і повинні нести відповідальність тільки за ті дії, на які вони могли вплинути та/або які могли вчинити. Технічна неспроможність серверів ДФС або її структурного підрозділу не відноситься до дій, на які платник може вплинути.

Ухвалою від 08.08.2019 відкрито спрощене провадження у справі.

29.08.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову, вказує, що застосування штрафних санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних не ставиться у залежність від наявності або відсутності вини, або наявності чи відсутності настання негативних наслідків в результаті порушення строків реєстрації податкових накладних. Що стосується обставин, викладених позивачем, щодо неможливості зареєструвати накладні, то відповідач звертає увагу на те, що наявність або відсутність вини при здійсненні ним підприємницької діяльності не може бути поважною причиною невиконання обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних та не виключає вини самого підприємства у пропущенні термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач направив на реєстрацію податкові накладні за грудень 2018 року №34, №58, №33, №54, №55, №45, №44, №48 23.01.2019, а не 15.01.2019, тобто, вже з пропущенням строку. До позовної заяви позивач додає невідомі, датовані 15.01.2019, виписки до податкових накладних (а не квитанції №1 про прийняття чи неприйняття ПН, в яких вказується дата направлення ПН до реєстрації), в якій зазначено час формування, час підпису головним бухгалтером та час скріплення печаткою складених податкових накладних від 27.12.2018 №34, від 31.12.2018 №58, від 27.12.2019 №33, від 31.12.2018 №54, від 31.12.2018 №55, від 31.12.2018 №45, від 31.12.2018 №44, від 31.12.2018 №48. Дана обставина не підтверджує факт направлення їх до Єдиного реєстру податкових накладних, а лише вказує на час та дату формування, складання та підпис таких податкових накладних. Посилання позивача на повідомлення з сайту ДФС України про тимчасові технічні проблеми у зв`язку з перенавантаженням серверу не стосується спірних податкових накладних позивача. Під час аналізу ІС "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" встановлено, всі податкові накладні, що були направлені позивачем 15.01.2019 на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних зареєстровані 15.01.2019. Встановлені порушення в акті перевірки від 13.03.2019 №566/21-22-51-12-01/37464769 є доведеними та підтвердженими практикою Верховного Суду, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 08.04.2019 № прийняте відповідно до вимог чинного законодавства.

Справа розглядалась в судових засіданнях 09.09.2019 та 07.10.2019.

Представник позивача в судових засіданнях просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача прибув в судове засідання, просить відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, судом встановлено наступне.

ТОВ "Діском Юкрейн" є суб`єктом підприємницької діяльності, зареєстровано платником податків 22.12.2010 за №66620, є платником податку на додану вартість.

Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі 13.03.2019 проведена камеральна перевірка товариства з обмеженою відповідальністю "Діском Юкрейн" з питань дотримання термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН за грудень 2018 року та складено акт перевірки від 13.03.2019 №566/21-22-51-12-01/37464769. Перевіркою було виявлено порушення термінів реєстрації товариством податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за грудень 2018 року, а саме: за результатами аналізу 1С "Архів електронної звітності" підсистема "Реєстр податкових накладних" встановлено порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН: податкові накладні №34 від 27.12.2018, №58 від 31.12.2018, №33 від 27.12.2018, №№54, 55, 45, 44, 48 від 31.12.2018. Податкові накладні зареєстровані 23.01.2018, з порушенням термінів реєстрації 8 днів.

На підставі зазначеного акту №566, Головним управлінням ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі 08.04.2019 прийнято податкове повідомлення-рішення № про застосування штрафної санкції на загальну суму 13995,20 грн. за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів, штраф застосований в розмірі 10 % від суми податку 139951 грн. 97 коп.

ТОВ "Діском Юкрейн" не погоджується з прийнятим податковим повідомленням-рішенням та вважає його таким, що прийнято контролюючим органом необґрунтовано, без з`ясування та врахування всіх обставин, а тому звернувся до суду з позовом.

Досліджуючи наявні у матеріалах справи докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх у сукупності, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Абз. 5 п. 201.10 ст. 201 ПКУ встановлено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307, затверджено форму податкової накладної та Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок №1307). Згідно з положеннями абзацу першого пункту третього Порядку №1307 усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9 - 15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Наведені законодавчі приписи встановлюють обов`язок платника податків здійснити у встановлені ПК України граничні строки реєстрацію у ЄРПН податкових накладних.

Відповідно до п. 120-1. 1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 нього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів...

Системний аналіз статті 201, п. 120-1. 1 ст. 120-1 ПК України дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246). Відповідно до пункту 2 названого Порядку № 1246 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Згідно з пунктом 8 Порядку № 1246 для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі.

Пунктом 9 цього ж Порядку № 1246 передбачено, що причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до пункту 200.1.3 статті 200.1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); 5) порушення вимог, установлених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв`язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 №557 (далі - Порядок №557). Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №557, перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі. Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Пунктом 12 розділу ІІ Порядку №557 визначено, що не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

Пунктом 201.10 ст. 201 ПКУ передбачено, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Виходячи з того, що саме друга квитанція є квитанцією про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної, то саме про другу квитанцію і йдеться в абз..5 п.201.10 ст.201 ПК України, враховуючи такі ознаки, як строк формування та зміст документа, а також обставини (факти), які нею підтверджуються.

Перша квитанція це документ який підтверджує факт і час отримання податкової накладної. Тому, платник податку вважається таким, що належно виконав свій обов`язок із реєстрації податкової накладної, за умови підтвердження ним першою квитанцією факту надання податкової накладної до ДФС з метою її реєстрації. При цьому, якщо платнику протягом двох годин після відправки накладної не надійшла перша квитанція, податкова накладна вважається не одержаною адресатом (п. 11 Порядку № 557).

Лише за умови отримання платником податку першої квитанції та не надходження другої квитанції (яка підтверджує факт прийняття його податкової накладної) застосуванню підлягають норми абз. 13 п.201.10 ст.201 ПК України, "якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних".

З наведеного вбачається наступний алгоритм дій платника податків, який свідчитиме про виконання його обов`язку з подання податкових накладних:

1. Надсилання, протягом операційного дня, засобами телекомунікаційного зв`язку електронних документів до адресата, з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

2. Отримання першої квитанції автором електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі (якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення) - протягом перших двох годин наступного операційного дня (в протилежному випадку, у разі не отримання першої квитанції, податкова накладна вважається не надісланою в силу прямої вказівки п. 11 Наказу № 557);

3. Повторно здійснити надсилання податкової накладної - якщо автор, у строки визначені у п. 2, не отримав першу квитанцію. Якщо перша квитанція надійшла, то платник податку вважається таким, що виконав свій обов`язок із надання податкової накладної незалежно від того чи отримав він другу квитанцію (що узгоджується із абз.13 п.201.10 ст.201 ПК України).

Отже, належними та допустимими доказами у справі, які підтверджують виконання позивачем свого обов`язку із подання податкових накладних для їх реєстрації в ЄРПН, є перші квитанції (повідомлення про отримання звітності).

З обставин встановлених судом у цій справі вбачається, що позивач не отримав перші квитанції (повідомлення про отримання звітності) 15.01.2019.

В процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу. У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 ПК України для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

Згідно квитанцій №1, що були надані суду, вбачається, що податкові накладні від 27.12.2018 №34, від 31.12.2018 №58, від 31.12.2018 №33, від 31.12.2018 №54, від 31.12.2018 №55, від 31.12.2018 №45. Від №44, від 31.12.2018 №48 були направленні на реєстрацію 23.01.2019 року, тобто з пропуском строку. Інших квитанцій позивач суду не надав.

Надані позивачем витяги з програмного забезпечення "М.Е.Дос" суд оцінює критично, як такі, що не засвідчують факт відправлення податкових накладних на реєстрацію та /або факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації податкових накладних Державною фіскальною службою, тобто не є допустимими доказами. Так, відповідно до ч.2 ст. 74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Оскільки, належними та допустимими доказами надсилання податкових накладних є дані, які зазначаються в першій квитанції (повідомлення про отримання звітності), тому інші документи, зокрема надані позивачем витяги програмного забезпечення, не можуть братися судом до уваги та вважаються допустимими доказами.

Як зазначено відповідачем, податкові накладні не вважаються зареєстровані автоматично, оскільки контролюючим органом не могло бути надіслано квитанцію про прийняття чи неприйняття податкової накладної до моменту її фактичної доставки до поштової скриньки Державної фіскальної служби України.

Суд наголошує на тому, що товариством з обмеженою відповідальністю "Діском Юкрейн" жодним чином не спростовано висновки Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі, викладені в акті камеральної перевірки від 13.03.2019 № №566/21-22-51-12-01/37464769 щодо порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

Слід звернути увагу на те, що відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Як зазначено відповідачем, податкові накладні не вважаються зареєстровані автоматично, оскільки контролюючим органом не могло бути надіслано квитанцію про прийняття чи неприйняття податкової накладної до моменту її фактичної доставки до поштової скриньки Державної фіскальної служби України.

Враховуючи наведені вище обставини, суд приходить до висновку, що відповідачем правомірно прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.04.2019 № про застосування штрафної санкції на загальну суму 13995,20 грн. за затримку реєстрації податкових накладних.

Посилання позивача на повідомлення з сайту ДФС України про тимчасові технічні проблеми у зв`язку з перенавантаженням серверу не стосується направлених податкових накладних позивача.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74 - 76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 - 3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Належним підтвердженням направлення електронного документа, на переконання суду, є його одержання ДФС України та надіслання відповідної квитанції № 1. Такі докази до суду позивач не надав. Відтак, за відсутності першої квитанції така накладна вважається такою, що не одержана адресатом 15.01.2019.

Позивач мав право повторно передати податкові документи в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку у разі неотримання першої квитанції від органу ДФС або при надходженні другої квитанції про неприйняття податкових документів у електронному вигляді. Разом з тим, позивач не пересвідчився в тому, чи сформовані ним спірні податкові накладні були надіслані до Автоматизованої системи Єдине вікно подання електронних документів ДФС України, повторно передав податкові накладні засобами телекомунікаційного зв`язку тільки 23.01.2019.

Достатніх підстав вважати, що позивач надіслав спірні податкові накладні Державній фіскальній службі України для реєстрації 15.01.2019, немає. Тому, у відповідача не виникало обов`язку щодо прийняття податкових накладних, відтак відсутня протиправна бездіяльність з боку відповідача.

Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а відповідачем спростовано обставини, наведені позивачем.

Оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю "Діском Юкрейн" в задоволенні позову.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 15 жовтня 2019 р.

Суддя Хом`якова В.В.

кат. 111030300