Справа № 160/4424/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2019 року Справа № 160/4424/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЮхно І. В.
при секретаріГончаровій В.Г.
представника позивача представника відповідача Залужної Н.І. Лейченко І.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
15.05.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчого І.М. від 05.03.2019 №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194 про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, якою накладено штраф на товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» у розмірі 1 251 900,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачем було зазначено:
- позивач вважає, що оскаржувана постанова, якою накладено на ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» штраф у розмірі 1 251 900, 00 гривень за порушення вимог ч.6 ст. 95 КЗпП України, ст.33 Закону України «Про оплату праці» є незаконною;
- актом від 08.02.2019 інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю №ДН824/1406/АВ встановлено порушення стосовно того, що у ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» відносно 30 працівників порушено вимоги ч.6 ст. 95 КЗпП України, ст.33 Закону України «Про оплату праці»;
- вказаний висновок не відповідає дійсності, оскільки головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Лазаревим І.М. не прийнято до уваги платіжні документи щодо нарахування та виплати заробітної плати працівникам Товариства, які є в наявності у позивача;
- перевіряючим було вибірково вивчено тільки розрахункові документи з цього питання, що призвело до хибного висновку за результатами перевірки;
- у ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» індексація заробітної плати здійснюється у відповідності до вимог чинного законодавства;
- виплата індексації заробітної плати за попередній відпрацьований місяць здійснювалася у період, як авансової частини заробітної плати, так і при виплаті другої частини заробітної плати, тобто у наступному місяці 2017 року - за відпрацьований попередній місяць 2017 року;
- крім того, для новоприйнятих працівників було застосовано норми п.10-2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою КМУ від 17.07.2003 р №107, а саме ІСЦ обчислюють з місяця, що настає за місяцем останнього підвищення окладу за його посадою, тобто оскільки оклади було встановлено з дня прийняття працівників на вакантні посади не настав строк нарахування індексації заробітної плати для новоприйнятих працівників;
- Позивач зазначає, що порушень щодо індексації заробітної плати працівникам у 2017 році позивачем жодним чином допущено не було;
- з аналізу вищевикладених норм чинного законодавства України та доказів, на які посилається позивач, слідує, що позивачем не допущено порушень трудового законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2019 адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.
24.05.2019 на виконання вищевказаної ухвали позивачем надано до суду платіжне доручення про сплату судового збору.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.05.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання 19.06.2019 о 14:40 год. та витребувано від відповідача додаткові докази у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2019 відмовлено у задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» про забезпечення адміністративного позову.
19.06.2019 у підготовчому судовому засідання від представника відповідача до суду надійшли додаткові докази у справі на виконання ухвали від 28.05.2019 та відзив на позов, у якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні, з огляду на таке:
- вибірковою перевіркою, проведеною шляхом аналізу наданих документів охоплено період з січня 2017 по січень 2019 року встановлено, що посадові оклади працівникам Товариства були встановлені штатним розкладом, якій був введений в дію з 01.01.2017 року. До 01.01.2018 року посадові оклади не переглядалися, тобто залишалися без змін;
- в акті інспекційного відвідування відповідачем встановлено, що у Товаристві відносно 30 працівників ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_33. , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_29 ) порушено вимоги ч. 6 ст. 95 КЗпП України, ст. 33 Закону України «Про оплату праці»: «Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку»;
- відповідальність для юридичних осіб за недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці передбачена ч.2 ст.265 КЗпП України;
- на підставі Акту та у відповідності до п. 8. Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 Головним управлінням винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05.03.2019 №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194, якою відповідно до пп. 54 п. 4 Положення про державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 та на підставі абз. 4 ч. 2 ст. 265 КЗпП України накладено штраф на Позивача розмірі 1 251 900,00 грн. (10 *4173,00*30 працівників = 1 251 900,00 грн.);
- відповідач вважає, що діяв лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05.03.2019 № ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194 є законною та обґрунтованою, а тому відсутні підстави для її скасування.
19.06.2019 судом вирішено питання про виклик свідків у справі та з метою забезпечення виклику свідків відповідно до вимог КАС України було оголошено перерву у підготовчому судовому засіданні до 25.06.2019 о 14:00 год.
25.06.2019 у підготовчому судовому засіданні представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2019 закрито підготовче провадження та за письмовими згодами учасників справи розпочато судовий розгляд по суті у цей самий день після закінчення підготовчого судового засідання.
У судовому засіданні 25.06.2019 як свідки були допитані головний бухгалтер ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» Устименко Н .Ю. та головний державний інспектор відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Лазарєв І.М.
25.06.2019 у судовому засіданні було оголошено перерву до 11.07.2019 о 13:15 год.
09.07.2019 до суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку відпусткою головного спеціаліста - юрисконсульта відділу юридичного забезпечення та участю інших представників відповідача у судових засіданнях.
11.07.2019 від представника позивача надійшли додаткові пояснення з додатковими доказами у справі.
11.07.2019 за клопотанням відповідача та з огляду на необхідність отримання додаткових пояснень від відповідача судом було оголошено перерву у судовому засіданні до 23.07.2019 об 11:30 год.
23.07.2019 з метою забезпечення права відповідача надати додаткові пояснення у справі у судовому засіданні судом було оголошено перерву до 29.07.2019 о 16:30 год.
29.07.2019 через канцелярію суду надійшли додаткові пояснення від відповідача щодо допущення технічної помилки в акті перевірки.
У судовому засіданні 29.07.2019 представники сторін підтримали раніше обрані правові позиції.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
На підставі вищенаведеного наказу головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Мельничук С.В. та головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпропетровському регіоні Лазарєву І.М . видано направлення на проведення інспекційного відвідування від 07.02.2019 №74, яке отримано для передачі керівнику головним бухгалтером ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» ОСОБА_33. , про що свідчить особистий підпис останньої на направленні, копія якого міститься у матеріалах справи.
Відповідно до вказаного акту у ході інспекційного відвідування встановлено порушення ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ»:
1) ч.1-4 ст. 96 КЗпП України, ч.3 ст.6 ЗУ №108, а саме:
- формування тарифної системи ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» здійснюється суб`єктивно, відносно вирішення питання з визначенням розміру заробітної плати окремим працівникам;
- згідно наданого до перевірки штатного розкладу, якій вводиться в дію з 02.01.2019, встановлено, що, наприклад, інженеру з технічного нагляду встановлений посадовий оклад у розмірі 5500,00 грн. (код за класифікатором посад 3152, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії фахівці), юрисконсульту встановлений посадовий оклад у розмірі 5500,00 грн. (код за класифікатором посад 2429, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії професіоналів), менеджеру із збуту встановлений посадовий оклад у розмірі 5500,00 грн. (код за класифікатором посад 1475.4, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії керівники);
- тобто посадові оклади були встановлені без врахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень, а відповідно без диференціації розмірів посадових окладів;
2) ч.6 ст.95 КЗпП України, ПКМУ №1078, ст.33 ЗУ №108, а саме:
- посадові оклади працівникам Товариства були встановлені штатним розкладом, якій був введений в дію з 01.01.2017. До 01.01.2018 посадові оклади не переглядалися, тобто залишалися без змін;
- індекс споживчих цін у лютому 2017 року становив 1,01%, у березні 2017 року становив 1,018%, у квітні 2017 року становив 1,037 %, тобто у червні 2017 була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 62,31 грн. До того ж, індексацію заробітних плат найманих працівників потрібно нараховувати і виплачувати разом із заробітною платою. Відомість нарахування та виплати заробітної плати Товариства за червень 2017 року не містить відображення нарахування і виплати індексації у вищезазначеному розмірі працівникам при наявності підстав. Тобто в порушення вищевказаних законодавчих норм, відповідно до розрахунково-платіжної відомості за червень 2017 року, заробітна плата ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_33. , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , не індексувалась у потрібному розмірі;
- ОСОБА_8 було прийнято на посаду головного інженера у квітні 2017 року. Посадовий оклад протягом 2017 року не змінювався;
- індекс споживчих цін у травні 2017 року становив 1,013%, у червні 2017 року становив 1,016%, у липні 2017 року становив 1,002 %, тобто у вересні 2017 була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 52,20 грн. До того ж, індексацію заробітних плат найманих працівників потрібно нараховувати і виплачувати разом із заробітною платою. Відомості нарахування та виплати заробітної плати Товариства за вересень 2017 року не містить відображення нарахування і виплати індексації у вищезазначеному розмірі ОСОБА_8 при наявності підстав;
- ОСОБА_9 було прийнято на посаду інженера з проектно-кошторисної роботі у липні 2017 року. Посадовий оклад протягом 2017 року не змінювався;
- ОСОБА_10 було прийнято на посаду менеджера із постачання у липні 2017 року. Посадовий оклад протягом 2017 року не змінювався;
- ОСОБА_11 було прийнято на посаду начальника відділу постачання у липні 2017 року. Посадовий оклад протягом 2017 року не змінювався;
- індекс споживчих цін у серпні 2017 року становив 0,999%, у вересні 2017 року становив 1,02%, у жовтні 2017 року становив 1,012 %, тобто у грудні 2017 була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 54,62 грн. До того ж, індексацію заробітних плат найманих працівників потрібно нараховувати і виплачувати разом із заробітною платою. Відомості нарахування та виплати заробітної плати Товариства за грудень 2017 року не містить відображення нарахування і виплати індексації у вищезазначеному розмірі працівникам при наявності підстав;
- в порушення вищевказаних законодавчих норм, відповідно до розрахунково-платіжних відомостей за червень 2017 року, липень 2017 року, серпень 2017, вересень 2017, жовтень 2017 та грудень 2017 року, заробітна плата ОСОБА_12 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_15 , ОСОБА_35 , ОСОБА_17 ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_47 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_37 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ,
ОСОБА_29 , тобто 20 працівникам не індексувалась;
- вищевикладене свідчить що про те що у Товаристві відносно 30 працівників порушено вимоги ч. 6 ст. 95 КЗпП України, ст. 33 Закону України «Про оплату праці»: «Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством».
Не погодившись із вищезазначеними висновки акту інспекційного відвідування, ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» подало до начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісаря В.В. заперечення до акту від 21.02.2019 вих.№47, у яких позивач просив скасувати акт інспекційного відвідування №ДН824/1406/АВ від 08.02.2019 та Припис про усунення виявлених порушень №824/1406/АВ від 08.02.2019.
Матеріалами справи підтверджується, що зазначене рішення направлено позивачеві засобами поштового зв`язку 18.02.2019.
Листом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області «Щодо надання відповіді» від 26.02.2019 №375/4.1-13 за результатами розгляду заперечень до акту від 21.02.2019 вих.№47 ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» було повідомлено, що в порушення норм чинного законодавства за червень-грудень 2017 року, заробітна плата 19 (а не 20) працівникам не індексувалась, у зв`язку з чим заперечення позивача про зазначення два рази прізвища ОСОБА_29 прийнято до уваги. Таким чином, відповідач зазначив, що у Товаристві відносно 29 працівників порушено вимоги ч. 6 ст. 95 КЗпП України, ст. 33 Закону України «Про оплату праці»: «Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством». Крім цього, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області прийшло до висновку, що надані заперечення не містять доводів та документів, які б не були враховані під час здійснення перевірки та відповідно викладені в актів, з огляду на що наведені в запереченнях доводи не спростовують висновків, наведених в Акті від 08.02.2019 №824/1406/АВ.
26.02.2019 Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області винесений припис №ДН824/1406/АВ/П, яким ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» зобов`язано усунути наступні порушення:
- посадові оклади встановлені без врахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень, а відповідно без диференціації розмірів посадових окладів - ч.4 ст.96 КЗпП України; ч.3 ст.6 ЗУ №108 - строк усунення порушень: 06.03.2019;
- індексація заробітної плати не проводиться. Розрахунок індексації заробітної плати не відповідає встановленому порядку - ч. 6 ст. 95 КЗпП України; ПКМУ №1078; ст.33 ЗУ №108 - строк усунення порушення: 06.03.2019.
05.03.2019 за наслідками розгляду справи про накладення штрафу та на підставі акту інспекційного відвідування від 08.02.2019 №ДН824/1406/АВ першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Осадчим І.М, прийнята Постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194, відповідно до якої за порушення відносно 30 працівників вимог ч. 6 ст.95 КЗпП України, ст. 33 Закону України «Про оплату праці» на ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» накладено штраф у розмірі 1 251 900,00 грн.
Вказана постанова направлена на адресу позивача засобами поштового зв`язку 06.03.2019, про підтверджується матеріалами справи.
Не погоджуючись із прийнятою постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відповідно до частини 1 та 2 статті 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96 (далі - Положення №96), визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Згідно з пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого Наказом Державної служби України з питань праці від 04.02.2016 року №8, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується. Повноваження Управління Держпраці поширюються на територію відповідної області.
Пунктом 3 Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області визначено, що одним з основних завдань Управління Держпраці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Тобто, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є повноважним органом, який забезпечує реалізацію державної політики з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю на території Дніпропетровської області.
16.05.2017 набрав чинності Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295 (далі - Порядок №295), який відповідно до пункту 1 визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).
Відповідно до пункту 2 Порядку №295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, в тому числі Держпраці та її територіальних органів.
Згідно з підпунктом 6 пункту 5 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться, зокрема, за інформацією Пенсійного фонду України та його територіальних органів про роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної.
Абзацом 1 пункту 8 Порядку №295 передбачено, що про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.
Відповідно до пункту 9 Порядку №295 під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.
Пунктом 10 Порядку №295 визначено, що тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів, для суб`єктів мікропідприємництва та малого підприємництва - двох робочих днів.
Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку №295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.
Згідно з пунктом 21 Порядку №295 у разі якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
Відповідно до пунктом 23 Порядку №295 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.
Пунктом 27 Порядку №295 встановлено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.
Згідно з пунктом 29 Порядку №295 заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.
З аналізу наведених правових норм слідує, що інспекційне відвідування є формою державного нагляду за додержанням законодавства про працю, яке відноситься до повноважень відповідача, та яке проводиться на підставі наказу та направлення. При цьому, однією із підстав інспекційного відвідування є отримання інформації від Пенсійного фонду України та його територіальних органів про роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної. За результатами інспекційного відвідування складається акт і в разі виявлення порушень - виноситься припис. Якщо під час інспекційного відвідування встановлено факти порушень вимог законодавства про працю, зафіксовані актом інспекційного відвідування, то вживаються заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності незалежно від усунення виявлених порушень.
Отже, інспекційне відвідування позивача призначено за наявності встановлених підпунктом 6 пунктом 5 Порядку №295 підстав.
При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 в адміністративній справі №826/8917/17, з урахуванням ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2019 про усунення описки, скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.12.2018 у цій справі та прийнято нову постанову, якою визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295 «Деякі питання реалізації ст.259 Кодексу законів про працю України та ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Таким чином, відповідно до частини 1 статті 325 КАС України постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 в адміністративній справі №826/8917/17 набрала законної сили з дати її прийняття, а саме: з 14.05.2019.
Наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним визначені частиною 2 статті 265 КАС України, якою встановлено, що нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Отже, визнання нормативно-правового акта суб`єкта владних повноважень нечинним означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням, тобто цей акт втрачає чинність з певного моменту лише на майбутнє і не стосується правовідносин, які виникли на підставі цього акта, до визнання його нечинним.
Як вбачається з матеріалів справи, інспекційне відвідування позивача було проведено у період з 07.02.2019 по 08.02.2019, акт інспекційного відвідування №ДН824/1406/АВ складений 08.02.2019 року, а оскаржувана постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194 прийнята 05.03.2019.
Тобто, як на момент проведення інспекційного відвідування позивача, так і на момент прийняття відповідачем оскаржуваної постанови про накладення штрафу, Постанова Кабінету Міністрів України №295 від 26.04.2017, якою затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, була чинною, а отже, у відповідача були законні та обґрунтовані підстави для проведення інспекційного відвідування відповідно до положень Порядку №295.
Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Відповідно до частини 5 статті 95 КЗпП України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.
Статтею 33 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 №108/95-ВР (далі - Закон №108/95-ВР; тут і далі - в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що в період між переглядом розміру мінімальної заробітної плати індивідуальна заробітна плата підлягає індексації згідно з чинним законодавством.
Індексація грошових доходів населення - це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг (стаття 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 №1282-ХІІ (далі - Закон №1282-ХІІ; тут і далі - в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до статті 18 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» від 05.10.2000 №2017-ІІІ (далі - Закон №2017-ІІІ; тут і далі - в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін.
Частиною 2 статті 19 Закон №2017-ІІІ визначено, що державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності.
Згідно з статтею 8 Закону №108/95-ВР держава здійснює регулювання оплати праці працівників підприємств усіх форм власності шляхом встановлення розміру мінімальної заробітної плати та інших державних норм і гарантій, встановлення умов і розмірів оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній, комунальній власності, працівників підприємств, установ та організацій, що фінансуються чи дотуються з бюджету, а також шляхом оподаткування доходів працівників.
Відповідно до статті 12 Закону №108/95-ВР норми і гарантії в оплаті праці, передбачені частиною першою цієї статті та Кодексом законів про працю України, є мінімальними державними гарантіями.
Розмір мінімальної заробітної плати визначається з урахуванням потреб працівників та їх сімей, вартісної величини достатнього для забезпечення нормального функціонування організму працездатної людини, збереження її здоров`я набору продуктів харчування, мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості, а також загального рівня середньої заробітної плати, продуктивності праці та рівня зайнятості (частина 1 статті 9 Закону №108/95-ВР).
Абазом 5 статті 2 Закону №2017-ІІІ визначено, що на основі соціальних стандартів визначаються розміри основних соціальних гарантій: мінімальних розмірів заробітної плати та пенсії за віком, інших видів соціальних виплат і допомоги.
Мінімальні розміри ставок (окладів) заробітної плати, як мінімальні гарантії в оплаті праці, визначаються генеральною угодою (стаття 11 Закону №108/95-ВР).
З аналізу вищенаведених норм вбачається, що індексація заробітної плати є і мінімальною державною гарантією в оплаті праці, і державною соціальною гарантією, оскільки стосується працівників і їх сімей.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.04.2018 у справі №816/2325/16, а також узгоджується з висновками Конституційного Суду України, викладеними в рішенні у справі за конституційним зверненням громадянки ОСОБА_38 щодо офіційного тлумачення положень частини 2 статті 233 КЗпП України, статей 1, 12 Закону України «Про оплату праці» від 15.10.2013 №8-рп/2013 (справа №1-13/2013).
Статтею 2 Закону №1282-ХІІ передбачено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення).
У статті 4 Закону №1282-ХІІ визначені підстави для проведення індексації, відповідно до частини 1 якої індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.
Статтею 6 Закону №1282-ХІІ визначені державні гарантії підвищення грошових доходів населення у зв`язку із зростанням цін.
Так, у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078 затверджений Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок №1078).
Абзацом 1 пункту 1-1 Порядку №1078 визначено, що підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.
Згідно з пунктом 5 Порядку №1078 у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків.
Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.
Сума індексації у місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу.
Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу.
У разі зростання заробітної плати за рахунок інших її складових без підвищення тарифних ставок (окладів) сума індексації не зменшується на розмір підвищення заробітної плати. У разі коли відбувається підвищення тарифної ставки (окладу), у місяці підвищення враховуються всі складові заробітної плати, які не мають разового характеру.
До чергового підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, до визначеної суми індексації додається сума індексації, яка складається внаслідок перевищення величини індексу споживчих цін порогу індексації, зазначеного у пункті 1-1 цього Порядку.
Приклади проведення індексації грошових доходів громадян у разі їх підвищення наведено у додатку 4.
У разі підвищення грошових доходів населення випереджаючим шляхом з урахуванням прогнозного рівня інфляції під час визначення розміру підвищення грошових доходів у зв`язку з індексацією враховується рівень такого підвищення.
Нарахування сум індексації або проведення чергового підвищення грошових доходів випереджаючим шляхом здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін, на підставі якого нарахована сума індексації перевищить розмір підвищення грошових доходів випереджаючим шляхом.
Приклад обчислення суми індексації у разі підвищення грошових доходів населення випереджаючим шляхом з урахуванням прогнозного рівня інфляції наведено у додатку 5.
У разі коли індекс споживчих цін для проведення індексації, розрахований наростаючим підсумком, перевищив 10 відсотків, Кабінет Міністрів України приймає рішення про підвищення тарифних ставок (окладів) працівникам бюджетної сфери, органам державної влади, місцевого самоврядування, прокуратури та інших органів з урахуванням суми індексації, яка складається на момент підвищення.
Працівникам підприємств i організацій, які перебувають на госпрозрахунку, підвищення заробітної плати у зв`язку із зростанням рівня інфляції провадиться у порядку, визначеному у колективних договорах, але не нижче норм, визначених Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» та положень цього Порядку.
Пунктом 10-2 Порядку № 1078 визначено, для працівників, яких переведено на іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі або організації, а також переведено на роботу на інше підприємство, в установу або організацію або в іншу місцевість та у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці у разі продовження такими працівниками роботи, для новоприйнятих працівників, а також для працівників, які використали відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та відпустку без збереження заробітної плати, передбачені законодавством про відпустки, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення тарифної ставки (окладу), за посадою, яку займає працівник.
Індекс споживчих цін для визначення наступного перевищення порогу індексації для проведення подальшої індексації обчислюється наростаючим підсумком.
Індексацію заробітних плат найманих працівників потрібно нараховувати і виплачувати разом із заробітною платою.
Вищенаведене узгоджується з правовою позицією Верхового Суду, викладеною у постанові від 13.06.2019 у справі №804/4768/18.
Як зазначено відповідачем в акті інспекційного відвідування та не спростовано позивачем під час розгляду справи по суті, посадові оклади працівникам ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» були встановлені штатним розкладом, якій був введений в дію з 01.01.2017 та до 01.01.2018 не переглядалися, тобто залишалися без змін.
Індекс споживчих цін у лютому 2017 року становив 1,01%, у березні 2017 року становив 1,018%, у квітні 2017 року становив 1,037 %, тобто у червні 2017 була підстава для проведення індексації заробітної плати у розмірі 62,31 грн працівникам ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_33. , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_39 .
Згідно з наданої до матеріалів справи копій розрахунково-платіжних відомостей №УК-0000027 та №УК-0000028 за червень 2017 року позивачем було нараховано та виплачено індексацію заробітної плати: ОСОБА_2 у розмірі 47,15 грн; ОСОБА_3 у розмірі 47,15 грн; ОСОБА_33. у розмірі 47,15 грн; ОСОБА_5 у розмірі 47,15 грн; ОСОБА_6 у розмірі 47,15 грн; ОСОБА_7 у розмірі 47,15 грн.
В той же час, згідно з розрахунково-платіжних відомостей №УК-0000033 та №УК-0000035 за липень 2017 року нараховано та виплачено індексацію заробітної плати: ОСОБА_2 у розмірі 85,88 грн (за липень 2017 у розмірі 62,31 грн та залишок індексації її заробітної плати за червень 2017); ОСОБА_3 у розмірі 85,88 грн (за липень 2017 у розмірі 62,31 грн. та залишок індексації його заробітної плати за червень 2017); ОСОБА_33. у розмірі 85,88 грн (за липень 2017 у розмірі 62,31 грн. та залишок індексації її заробітної плати за червень 2017); ОСОБА_5 у розмірі 85,88 грн (за липень 2017 у розмірі 62,31 грн. та залишок індексації його заробітної плати за червень 2017); ОСОБА_7 у розмірі 85,88 грн (за липень 2017 у розмірі 62,31 грн. та залишок індексації його заробітної плати за червень 2017) (копії містяться у матеріалах справи).
Крім цього, 06.07.2017 ОСОБА_6 було звільнено та згідно з відомістю на виплату грошей №УК-0000001 від 07.02.2019 йому виплачено залишок індексації заробітної плати у розмірі 12,71 грн.
Таким чином, ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» разом із заробітною платою за червень 2017 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_33. , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 не було нараховано та виплачено індексацію у законодавчо визначеному розмірі, а донарахування та виплата залишку індексації за червень 2017 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_33. , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 проведена товариством у липні 2017 року, а ОСОБА_6 - у лютому 2019 року.
ОСОБА_8 було прийнято на посаду головного інженера у квітні 2017 року. Посадовий оклад протягом 2017 року не змінювався.
Індекс споживчих цін у травні 2017 року становив 1,013%, у червні 2017 року становив 1,016%, у липні 2017 року становив 1,002 %, тобто у вересні 2017 року була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 52,20 грн.
Під час судового розгляду судом встановлено, що відповідно до розрахунково-платіжної відомості №УК-0000043 за вересень 2017 року нараховано та виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_8 у розмірі 48,84 грн, а залишок індексації його заробітної плати за вересень 2017 року було нараховано та виплачено у листопаді 2017 року (розрахунково-платіжна відомість №УК-0000050).
Отже, ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» разом із заробітною платою за вересень 2017 року ОСОБА_8 не було нараховано та виплачено індексацію у законодавчо визначеному розмірі, а донарахування та виплата залишку індексації за вересень 2017 року вказаному працівникові проведена товариством в листопаді 2017 року.
ОСОБА_9 було прийнято на посаду інженера з проектно-кошторисної роботі у липні 2017 року. ОСОБА_10 було прийнято на посаду менеджера із постачання у липні 2017 року. ОСОБА_11 було прийнято на посаду начальника відділу постачання у липні 2017 року. Посадовий оклад зазначених працівників протягом 2017 року не змінювався.
Індекс споживчих цін у серпні 2017 року становив 0,999%, у вересні 2017 року становив 1,02%, у жовтні 2017 року становив 1,012 %, тобто у грудні 2017 була підстава для проведення індексації заробітної плати, яка була встановлена у розмірі 54,62 грн.
Згідно розрахунково-платіжних відомостей №УК-0000054 та №УК-0000056 за грудень 2017 року нараховано та виплачено індексацію заробітної плати: ОСОБА_9 у розмірі 53,89 грн; ОСОБА_10 у розмірі 53,89 грн та ОСОБА_11 у розмірі 53,89 грн. Згідно відомості на виплату грошей №УК-0000001 від 07.02.2019 року ОСОБА_9 виплачено залишок індексації її заробітної плати за грудень 2017 року у розмірі 1,41 грн; ОСОБА_10 - у розмірі 1,41 грн; ОСОБА_11 - у розмірі 1 грн відповідно.
Тобто, ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» разом із заробітною платою за грудень 2017 року ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 не було нараховано та виплачено індексацію у законодавчо визначеному розмірі, а донарахування та виплата залишку індексації за грудень 2017 року вказаним працівникам проведена товариством в лютому 2019 року.
В акті інспекційного відвідування контролюючим органом встановлено, що відповідно до розрахунково-платіжних відомостей за червень 2017 року, липень 2017 року, серпень 2017, вересень 2017, жовтень 2017 та грудень 2017 року заробітна плата ОСОБА_12 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_15 , ОСОБА_35 , ОСОБА_17 ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Чичві С ОСОБА_40 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_37 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 не індексувалась.
Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000028 за червень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 30,31 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000035 за липень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 67,36 грн. з урахуванням суми індексації за червень 2017 р. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК -0000038 за серпень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 95,99 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000042 за вересень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 95,99 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000038 за грудень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 156,61 грн.
ОСОБА_33 було прийнято на роботу у товариство з 16.05.2017 р. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000038 за серпень 2017 р ОСОБА_41 виплачено індексацію заробітної плати у сумі 26,94 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000042 за вересень 2017 р ОСОБА_41 виплачено індексацію заробітної плати у сумі 26,94 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000055 за грудень 2017 р ОСОБА_41 виплачено індексацію заробітної плати у сумі 85,88 грн.
ОСОБА_42 було прийнято на роботу у товариство з 12.04.2017 р. та звільнено 20.07.2017 р. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000028 за червень 2017 р. виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_42 у сумі 47,15 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000035 за липень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати у сумі 62,17 грн.
ОСОБА_19 було прийнято на роботу у товариство з 17.08.2017 р. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000051 за листопад 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_19 у сумі 33,68 грн. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000055 за грудень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_19 у сумі 53,89 грн.
ОСОБА_21 було прийнято на роботу у товариство з 01.04.2017 р. та звільнено 26.08.2017 р. Згідно відомості на виплату грошей №УК-0000001 від 07.02.2019 р. ОСОБА_21 виплачено залишок індексації заробітної плати у розмірі 74 грн.
ОСОБА_43 було прийнято на роботу у товариство з 01.02.2017 р. та звільнено 27.11.2017 р. Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000029 за червень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_12 у сумі 49,60 грн. Згідно відомості на виплату грошей №УК-0000001 від 07.02.2019 р ОСОБА_43 виплачено залишок індексації заробітної плати у розмірі 69,82 грн.
Згідно розрахунково-платіжної відомості №УК-0000029 за червень 2017 р виплачено індексацію заробітної плати ОСОБА_23 у сумі 59,20 грн. Згідно відомості на виплату грошей №УК-0000001 від 07.02.2019 р ОСОБА_23 виплачено залишок індексації заробітної плати у розмірі 148,93 грн.
ОСОБА_24 було прийнято на роботу у товариство з 02.10.2017 р. та звільнено 16.11.2017р. ОСОБА_17 було прийнято на роботу у товариство з 07.07.2017 р. та звільнено 01.12.2017 р. ОСОБА_14 було прийнято на роботу у товариство з 26.06.2017 р. та звільнено 01.12.2017 р. ОСОБА_15 було прийнято на роботу у товариство з 26.06.2017 р. та звільнено 03.07.2017 р. ОСОБА_18 було прийнято на роботу у товариство з 03.07.2017 р. та звільнено 29.09.2017 р. ОСОБА_20 було прийнято на роботу у товариство з 01.09.2017 р. та звільнено 01.12.2017 р. ОСОБА_25 було прийнято на роботу у товариство з 05.10.2017 р. та звільнено 22.12.2017 р. ОСОБА_44 було прийнято на роботу у товариство з 19.10.2017р. ОСОБА_27 було прийнято на роботу у товариство з 01.10.2017 р. та звільнено 27.11.2017 р. ОСОБА_28 було прийнято на роботу у товариство з 01.11.2017 р. ОСОБА_29 було прийнято на роботу у товариство з 07.11.2017 р. ОСОБА_30 було прийнято на роботу у товариство з 01.12.2017 р.
Надані до матеріалів справи розрахунково-платіжні відомості не містять інформації щодо нарахування та виплати індексації заробітної плати ОСОБА_34 , ОСОБА_15 , ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_18 , ОСОБА_20 , ОСОБА_25 , ОСОБА_44 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 та ОСОБА_30 .
Таким чином, ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» разом із заробітною платою за червень 2017 року, липень 2017 року, серпень 2017, вересень 2017, жовтень 2017 та грудень 2017 року ОСОБА_12 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_15 , ОСОБА_35 , ОСОБА_17 ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , Чичві С ОСОБА_40 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_37 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 не було нараховано та виплачено індексацію у законодавчо визначеному розмірі, а донарахування та виплата залишку індексації за вказані місяці працівникам проведена товариством у наступних місяцях 2017 року або взагалі не була виплачена товариством із посиланням те, що період для індексації заробітної плати не настав.
Проте, суд вважає помилковим ототожнення позивачем понять прийняття працівника на роботу та встановлення окладу за посадою з огляду на приписи пункту 10-2 Порядку №1078, відповідно до яких, як вже зазначено вище, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення тарифної ставки (окладу), за посадою, яку займає працівник, а не прийняття працівника на вакантну посаду.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області правомірно дійшло висновків про порушення ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» вимог частини 6 статті 95 КЗпП України та статті 33 Закону України «Про оплату праці».
Відповідальність за порушення законодавства про працю встановлена статтею 265 Кодексу законів про працю України.
Відповідно до абзацу 4 частини 2 статі 265 КЗпП України, юридичні особи, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу за недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.
Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною 2 статті 265 КЗпП України та частинами 2-7 статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» визначений Порядком накладання штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі - Порядок №509; тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 2 Порядку № 509 встановлено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).
Штрафи можуть бути накладені, зокрема, на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу.
Уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (пункт 3 Порядку №509).
На виконання наведеної норми 18.02.2019 начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісарем В.В. було прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ДН824/1406/АВ/МГ/ІП.
Згідно з пунктом 6 Порядку №509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.
Матеріалами справи підтверджено, що зазначене рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу 18.02.2019 було направлено на адресу позивача рекомендованим листом.
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 Порядку №509, складає постанову про накладення штрафу (абзац 2 пункту 8 Порядку №509).
Враховуючи встановлені судом під час розгляду справи по суті обставини, суд приходить до висновку, що відповідачем було дотримано процедуру прийняття оскаржуваної постанови.
Проте, під час розгляду справи по суті судом встановлено, що як в акті інспекційного відвідування, так і в подальшому в постанові про накладення штрафу через задвоєння прізвища « ОСОБА_29 » було помилково зазначено, що ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» було порушено відносно «30 працівників», замість вірного «29 працівників», що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями листа Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області «Щодо надання відповіді» від 26.02.2019 №375/4.1-13 та службової записки головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпровському районі Лазарєва І. на ім`я заступника начальника відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Дніпровському районі Біланинець І.
Вищенаведені обставини призвели до арифметичної помилки в розрахунку суми штрафу в оскаржуваній постанові, а саме: до позивача помилково застосовано штрафні санкції у сумі 1 251 900,00 грн (10 х 4 173,00 грн х 30 працввників), тоді як вірною сумою штрафних санкцій є 1 210 170,00 грн (10 х 4 173,00 грн х 29 працівників).
При цьому, суд зазначає, що оскільки індексація заробітної плати є мінімальною державною гарантією в оплаті праці, то позивач допустив порушення вимог законодавства про працю в частині недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, в зв`язку з чим до нього правомірно застосовано штрафні санкції, передбачені положеннями абзацу 4 частини 2 статі 265 КЗпП України. Наявність деяких технічних помилок та описок у акті перевірки не спростовують допущених позивачем порушень норм трудового законодавства.
Суд наголошує, що будь-які процедурні порушення (в тому числі описки), пов`язані із самим процесом оформлення результатів діяльності суб`єктів владних повноважень по фіксації недотримання суб`єктом приватного права вимог законодавства оцінюється судом з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу, зокрема, між інтересами особи правопорушника, публічними інтересами, які проявляються у забезпеченні дотриманні роботодавцями трудового законодавства та захисті інтересів працівників. Зазначене, особливо стосується фіксації порушень з боку суб`єктів приватного права у сфері використання найманої оплачуваної праці. Такі формальні неточності не можуть бути, за загальним правилом, самостійною підставою для скасування по суті правомірних рішень суб`єктів владних повноважень, спрямованих на забезпечення законності та захист інтересів працівників у процесі реалізації ними конституційного права на працю.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 13.06.2019 по справі №804/4768/18 (провадження №К/9901/9218/19).
Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до частини 4 статті 265 КЗпП України штрафи, зазначені у частині 2 цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з положеннями частини 7 статті 265 КЗпП України сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю.
Тобто, КЗпП України передбачено, як невідворотність відповідальності за порушення законодавства про працю, так і обов`язок усунути виявлене порушення законодавства.
Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2018 року у справі №818/584/17.
Крім того, чинне законодавство України про працю не передбачає пом`якшуючих чи обтяжуючих обставин для звільнення від відповідальності юридичних та фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю, з урахуванням виду встановленого порушення, розміру порушення, факту усунення порушення тощо.
Навпаки, відповідно до частини 1 статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством, а частиною 2 цієї статті чітко встановлено види порушень законодавства про працю та розмір відповідальності у вигляді штрафу за певний вид правопорушення законодавства про працю.
При цьому, суд бере до уваги факт виплати індексації частині працівників в подальшому, проте вказане не спростовує обставини про порушення ТОВ «УКРЄВРОКРОВЛЯ» вимог частини 6 статті 95 КЗпП України та статті 33 Закону України «Про оплату праці», які зафіксовані суб`єктом владних повноважень в акті інспекційного відвідування та стали підставою для прийняття оскаржуваної постанови про накладення штрафу.
Наведене узгоджується з правовою позицією Верховним Судом, викладеною у постанові від 13.06.2019 по справі №804/4768/18 (провадження №К/9901/9218/19).
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про неправомірність постанови Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05.03.2019 №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194 в частині накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» штрафу в розмірі 41 730,00 грн.
За положеннями частини 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 3 статті 139 КАС України, згідно з якими при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, судовий збір у розмірі 640,33 грн., сплачений товариством з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» при поданні адміністративного позову до суду відповідно до платіжного доручення від 07.05.2019 №2311, підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 05.03.2019 №ДН824/1406/АВ/МГ-ФС/194 в частині накладення на товариство з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» штрафу в розмірі 41 730,00 грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «УКРЄВРОКРОВЛЯ» судові витрати у розмірі 640,33 грн. (шістсот сорок гривень тридцять три копійки).
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.
Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 08 серпня 2019 року.
Суддя І.В. Юхно