Справа № 120/2657/19-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2019-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

21 жовтня 2019 р. Справа № 120/2657/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області про застосування заходів реагування

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області до Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області про застосування заходів реагування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що за результатами перевірки виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим звернувся із цим позовом до суду. Позов мотивований тим, що за результатами перевірки закладу дошкільної освіти виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Зазначене, на думку позивача, свідчить про наявність підстав для застосування заходів у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі закладу шляхом відключення від джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері до повного усунення порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, що і стало підставою для звернення позивача до суду.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

За правилами частини четвертої статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Ухвалою суду від 21.08.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) . Крім того, даною ухвалою також встановлено строк для подачі відзиву на позовну заяву.

У встановлений судом строк відповідач відзив не подав.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив наступні обставини.

17.05.2016 працівниками відповідача проведено планову перевірку Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області. За результатами якої, складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 17.05.2016 №84, яким встановлено терміни виконання виявлених порушень до 17.08.2016.

З 10.06.2019 по 12.06.2019 відповідачем здійснено перевірку Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області, за результатами якої складено акт №145 від 21.06.2019 року, яким зафіксовано невиконані заходи згідно попередньої перевірки, а також нові порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

- дерев`яні конструкції горищного приміщення не оброблено вогнетривким розчином, що є порушенням пункту 2.5 глава 2 розділу 3 ППБУ;

- будівлю та приміщення об`єкта не обладнано системою протипожежного захисту, що є порушенням пункту 1.2 глава 1 розділу 5 ППБУ;

- в приміщенні котельної з`єднання електропроводів виконано в скрутку, а не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, що є порушенням пункту 1.6 глави 1 розділу 4 ППБУ;

- в приміщенні котельної використовуються світильники з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), що є порушенням пункту 1.18 глави 1 розділу 4 ППБУ;

- не проведено замір опору ізоляції та перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що є порушенням пункту 1.20 глави 1 розділу 4 ППБУ;

- відсутні пристрої захисту від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", що є порушенням пункту 1.21 глави 1 розділу 4 ППБУ;

- територію, будівлю та приміщення не забезпечено у повній мірі первинними засобами пожежегасіння: сертифікованими вогнегасниками, що є порушенням пункту 3.6 глави 3 розділу 5 ППБУ;

- пожежний щит не доукомплектований відповідним протипожежним інвентарем, що є порушенням пункту 3.11 глави 3 розділу 5 ППБУ;

- не проведено технічне обслуговування наявних вогнегасників, що є порушенням пункту 3.17 глави 3 розділу 5 ППБУ;

- зовнішній протипожежний водопровід не відповідає вимогам чинних норм та правил, що є порушенням підпункту 2 пункту 2.1 глави 2 розділу 5 ППБУ, ст. 57 КЦЗУ;

- килимові доріжки у коридорі не прикріплені до підлоги і не визначені як помірно небезпечні щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та відповідності групам поширення полум`я, що є порушенням пункту 2.28 глави 2 розділ 3, пункту 1.2 глави 1 розділу 6 ППБУ;

- працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту, що є порушенням пункту 2 частини 1 ст. 20 КЦЗУ.

Як вказує позивач, будівля експлуатується з грубими порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зазначені в Акті перевірки від 21.06.2019 року №145, які створюють реальну загрозу життю й здоров`ю людей, що і слугувало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив з такого.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Статтею 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

За приписами ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052), державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Серед основних завдань ДСНС, зокрема є реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності (п.3. Положення №1052).

Разом з тим, згідно із пунктом 1 Положення про Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій №507 від 21.09.2017 (далі - Положення), Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області (скорочена назва ГУ ДСНС України у Вінницькій області) (далі - Головне управління) є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

В силу вимог підпункту 27 пункту 4 вказаного Положення, до основних завдань Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області віднесено здійснення безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб`єктами господарювання.

Частиною шостою статті 7 Закону № 877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч.7. статті 7 Закону № 877-V ).

Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України даний правовий акт регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до статей 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області, яке реалізує повноваження відповідного центрального органу виконавчої влади.

Згідно із п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Так, судом встановлено, що у ході перевірки будівлі навчально-виховного комплексу на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сфері пожежної безпеки виявлені порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В силу ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожеженебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту.

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень слідує, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Як вказує позивач, станом на 21.06.2019 будівля експлуатується з грубими порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зазначені в Акті перевірки від 21.06.2019 №145, які створюють реальну загрозу життю й здоров`ю відвідувачі, персоналу та осіб, задіяних в гасінні пожежі, а саме:

- відсутність вогнезахисної обробки дерев`яних конструкцій сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, а в результаті може призвести до обвалення конструкцій, що створює загрозу життю й здоров`ю персоналу, дітей та особам, задіяних в гасінні пожежі;

- відсутність системи протипожежного захисту перешкоджає швидкому виявленню та гасінню пожежі, повідомленню (оповіщенню) про неї, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виникнення пожежі;

- порушення правил пожежної безпеки щодо утримання шляхів евакуації створює небезпечні умови для евакуації людей у разі виникнення небезпечної події на об`єкті;

- порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж, електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії;

- відсутність (недостатність) на об`єкті первинних засобів пожежегасіння, відсутність зовнішнього протипожежного водопостачання унеможливлює здійснення своєчасної ліквідації пожежі на початковій стадії;

- відсутність засобів індивідуального захисту може призвести до травмування людей у разі виникнення надзвичайної події на об`єкті;

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Частиною 4 статті 43 Конституції України кожному гарантовано право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Як зазначалось вище, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Станом на дату розгляду даної справи відповідачами не надано доказів усунення порушень, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом про застосування заходів реагування.

За таких обставин та враховуючи те, що під час проведення перевірки будівлі навчально-виховного комплексу виявлено порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, а саме: застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області, що розташований за адресою: Вінницька область, Шаргородський район, с. Гибалівка, вул. Комсомольська, 11, шляхом відключення від джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері, до повного усунення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у позові.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує на наступне.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи відсутність у суб`єкта владних повноважень, витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Застосувати до Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Гибалівського дошкільного навчального закладу Шаргородського району Вінницької області, що розташована за адресою: Вінницька область, Шаргородський район, с. Гибалівка, вул. Комсомольська, 11, ляхом відключення від джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері до повного усунення порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області (вул. 600- річчя, 11, м. Вінниця, ).

Відповідач: Гибалівський дошкільний навчальний заклад Шаргородського району Вінницької області (Вінницька область, Шаргородський район, с. Гибалівка, вул. Комсомольська, 11, ).

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович