Справа № 540/1803/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

18 жовтня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1803/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Пекного А.С., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє також в інтересах ОСОБА_2 до Управління праці та соціального захисту населення Новокаховської міської ради про визнання бездіяльність неправомірною та зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач-1), яка діє також в інтересах ОСОБА_2 (далі- позивач-2, разом - позивачі) звернулась до суду з позовом до Управління праці та соціального захисту населення Новокаховської міської ради (далі-відповідач), в якому просить визнати протиправними дії відповідача по висуненню вимоги до позивачів - "надати захищені персональні дані третіх осіб" та протиправною бездіяльність по залишенню без розгляду заяв позивачів та їх родини від 30.07.2018р., 30.10.2018р., 21.03.2019р., 08.05.2019р. про призначення субсидії у період з 01.07.2018р. до кінця опалювального сезону 2019-20 року, а також зобов`язати відповідача вчинити дії по поновленню порушеного права позивачів та їх родини на отримання безповоротної адресної державної соціальної допомоги громадянам по сплаті за житлово-комунальні послуги за період: з липня 2018р. до кінця опалювального сезону 2019-20 року у формі та обсязі, встановленому Кабінетом Міністрів України. Крім того, позивачі просять стягнути з відповідача солідарно на їх користь моральну шкоду, заподіяну протиправною бездіяльністю обсягом 75114 грн.

Ухвалою від 06.09.2019р. вказаний позов залишено без руху з наданням позивачам строку на усунення недоліків, а саме: для подання до суду письмових доказів, доданих до позовної заяви, засвідчених у порядку, встановленому чинним законодавством. Ухвала суду виконана, недоліки позову усунуті.

Ухвалою від 20.09.2019р. провадження у справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши норми процесуального законодавства, суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

За статтею 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У даному випадку позивачі у вересні 2019р. звернулись до суду із вимогами про визнання протиправною бездіяльність по залишенню без розгляду заяв позивачів від 30.07.2018р., 30.10.2018р., 21.03.2019р. та 08.05.2019р.

Разом з тим, з матеріалів справи убачається, що на заяву позивача ОСОБА_1 про призначення житлової субсидії від 30.07.2018р. відповідачем 12.10.2018р. направлено повідомлення про не призначення житлової субсидії. Після цього позивач-1 повторно звернулась до управління із заявою про призначення житлової субсидії від 30.10.2018р., на що 11.12.2018р. відповідачем направлене повідомлення про не призначення субсидії. Після вказаних відмов у призначенні субсидії позивач-1 ще двічі зверталась до Управління праці та соціального захисту населення Новокаховської міської ради із заявами від 21.03.2019р. та 08.05.2019р. про призначення житлової субсидії. Однак на вказані заяви також отримала відмови у призначенні субсидій з тих же підстав, що і попередні два рази, тобто через неповний набір документів.

З наведеного убачається, що позивач-1 знала про порушення своїх прав ще у жовтні 2018р. (щодо заяви від 30.07.2018р.) та у грудні 2018р. (щодо заяви від 30.10.2018р.). Кожна з цих заяв (від 30.07.2018р., від 30.10.2018р.) є самостійною відносно до інших підставою для вирішення питання про призначення житлової субсидії.

Разом з тим, з позовом про оскарження дій та бездіяльності відповідача щодо розгляду заяв від 30.07.2018р., від 30.10.2018р. позивач-1 звернулась до суду лише у вересні 2019р., тобто із пропуском встановленого процесуальним законодавством шестимісячного строку.

Отже позивачі, звернувшись до суду за захистом свої прав значно пізніше, ніж установлений процесуальним законодавством шестимісячний строк, не надали до суду жодного пояснення щодо причин пропуску таких строків, як і не надали жодного доказу на підтвердження поважності таких причин та відповідного клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до положень статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Частинами 13-15 статті 171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи викладене, вбачаються підстави для залишення даної позовної заяви без руху та установлення позивачу строку на усунення недоліків, а саме: для надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 171, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1803/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Пекний А.С.