Справа № 540/1074/19
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 540/1074/19
Головуючий в 1 інстанції: Дригваль В.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Семенюка Г.В. та Шляхтицького О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу депутата Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_1 на рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 16 липня 2019 року по справі за адміністративним позовом депутата Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_1 до Управління захисту економіки в Херсонській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Високопільська районна рада Херсонської області, голова Високопільської районної ради Херсонської області Овчарук Сергій Володимирович, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною бездіяльність Управління захисту економіки в Херсонській області, яка полягає у не складанні протоколів про адміністративні правопорушення за вчинення корупційних дій депутатом сьомого скликання і головою Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 . під час засідання XXXV сесії Високопільської районної ради VII скликання, та зобов`язати Управління захисту економіки в Херсонській області вжити передбачених законом заходів щодо притягнення осіб, винних у вчинені корупційних діянь, до адміністративної відповідальності шляхом складання протоколів про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову було зазначено, що 01 лютого 2019 року він звернувся до Бериславської місцевої прокуратури в Херсонській області та до Головного управління Служби безпеки України в Херсонській області із заявами про вчинення корупційних діянь головою Високопільської районної ради Херсонської області. У вказаних заявах він зазначав, що під час головування останнього проведено голосування про затвердження бюлетеня для таємного голосування. Після проведення таємного голосування по суті питання «Про зняття з посади голови Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 », лічильною комісією було оголошено результати голосування: «за» - 15, «проти» - 7. Таким чином, Високопільська районна рада прийняла рішення про зняття з посади голови Високопільської районної ради Херсонської області. Однак ОСОБА_2 , будучи головуючим на даному засіданні, діючи в умовах реального конфлікту інтересів, намагався закрити сесію. Позивач вважав, що ОСОБА_2 , після внесення пропозиції щодо розгляду питання про його звільнення з посади більш ніж 1/3 депутатів від загального складу ради, не повинен був вчиняти дії щодо подальшого головування на засіданні ради у зв`язку з наявністю реального конфлікту інтересів, оскільки можливе зняття його з посади голови позбавляло права отримувати заробітну плату за посадою і відповідно винесення цього питання на розгляд ради могло порушити його приватний інтерес. В подальшому, заяви позивача були переадресовані до Управління захисту економіки в Херсонській області національної поліції України. За результатами розгляду його звернення працівниками поліції була надана відповідь, згідно якої було встановлено, що підстав для вжиття заходів реагування в діях ОСОБА_2 не вбачається. Тому протоколи про адміністративні правопорушення не складались.

Рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 16 липня 2019 року позовні вимоги було залишено без задоволення.

Не погоджуючись з даним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та задовольнити позов.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Судом першої інстанції було встановлено, що 07 листопада 2018 року відбулася XXXV сесія районної ради VII скликання, до порядку денного якої було включено, серед інших, питання про зняття з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання ОСОБА_2 шляхом таємного голосування, після проведення якого лічильною комісією було оголошено результати, згідно яких кількість голосів депутатів, які проголосували «За»: 15, «проти»: 7. При цьому, голова районної ради участі в таємному голосуванні не приймав.

29 січня 2019 року позивач звернувся із заявою до керівника Бериславської місцевої прокуратури в Херсонській області із заявою про вчинення головою Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 корупційних діянь, яке в подальшому було спрямоване до Управління захисту економіки в Херсонській області.

Перевіривши викладені в заяві обставини та доводи, Управління захисту економіки в Херсонській області встановило, що питання, винесене на розгляд сесії, стосувалося зняття ОСОБА_2 з займаної ним посади, при цьому ОСОБА_2 , як головуючий на сесії районної ради, виніс вказане питання на її розгляд, не перешкоджаючи цьому та не приймаючи при цьому участі у таємному голосуванні по цьому питанню, тобто ОСОБА_2 не переслідував приватного інтересу, як обов`язкової складової реального конфлікту інтересів. В свою чергу ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за неповідомлення та вчинення дій або прийняття рішень в умовах саме реального конфлікту інтересів. У зв`язку з чим було прийнято рішення про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відмова відповідача в притягненні ОСОБА_2 до відповідальності за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП і стала підставою для звернення з даним позовом до суду.

Відмовляючи в позові суд першої інстанції виходив з відсутності факту бездіяльності відповідача щодо не складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України.

Положеннями статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради. Голова ради здійснює свої повноваження до припинення ним повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків, передбачених частинами четвертою та п`ятою цієї статті. Голова ради вважається звільненим з посади з дня припинення ним депутатських повноважень або повноважень голови.

У своїй діяльності голова ради є підзвітним раді та може бути звільнений з посади радою шляхом таємного голосування. Питання про звільнення голови ради може бути внесено на розгляд ради на вимогу не менш як третини депутатів від загального складу ради.

Так, звертаючись з даним позовом ОСОБА_1 зазначав, що голова Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 . під час проведення сесії Високопільської районної ради Херсонської області вчинив дії, в яких вбачається наявність складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме: діючи в умовах реального конфлікту інтересів при вирішенні питання про звільнення з посади голови ради, не повідомив про вказану обставину та вчиняв дії (приймав рішення), що суперечить діючому законодавству в сфері запобігання корупції в Україні.

Зі змісту статті 172-7 КУпАП вбачається, що неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Преамбулою Закону України "Про запобігання корупції" (далі Закон) визначено, що цей Закон визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до ч.2 ст.35 Закону у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Положеннями статті 1 Закону визначено, що приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

З аналізу наведених норм діючого законодавства вбачається, що для встановлення факту наявності реального конфлікту інтересів (та як похідне вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів) необхідно встановити, що приватний інтерес особи, яка підпадає під дію Закону, присутній; вказаний приватний інтерес суперечить службовим чи представницьким повноваженням відповідної особи; така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість в прийнятті рішень чи вчиненні дій.

З наведеного вбачається, що без наявності хоча б одного із зазначених складових із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає, що, в свою чергу, виключає можливість притягнення особи до відповідальності за неповідомлення про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту.

Колегія суддів зазначає, що можливість отримувати заробітну плату за посадою голови Високопільська районна рада Херсонської області в розумінні положень Закону є майновим інтересом ОСОБА_2 , що свідчить про присутність в питанні наявності/відсутності реального конфлікту інтересів однієї складової - приватного інтересу ОСОБА_2 ..

Разом з тим, колегія суддів зазначає про відсутність інших складових наявності конфлікту інтересів - суперечності між вказаним приватним інтересом та службовими повноваженнями (як голови Високопільської районної ради Херсонської області) ОСОБА_2 та факту реального впливу на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень (вчинення дій) головою Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається та сторонами не заперечується, що 07 листопада 2018 року відбулася XXXV сесія районної ради VII скликання, до порядку денного якої було включено питання про зняття з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання ОСОБА_2 ..

Водночас, головою Високопільської районної ради сьомого скликання ОСОБА_2 на виконання вимог Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" було поставлено на голосування питання про зняття його з займаної посади, що свідчить про ініціативне сприяння ОСОБА_2 у вирішенні вказаного питання, яке може завдати шкоди його майновим інтересам. Більше того, з матеріалів справи вбачається, що по вказаному питанню ОСОБА_2 не приймав участі в голосуванні, що свідчить про відсутність будь-якого впливу ОСОБА_2 на результат питання (на кінцеве рішення) щодо зняття його з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання.

Окремо слід наголосити, що питання про зняття з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання (в тому числі включення цього питання до порядку денного сесії) розглядалось не самим ОСОБА_2 одноособово, а Високопільською районною радою, яка є колегіальним органом місцевого самоврядування, та шляхом проведення голосування, що не може кваліфікуватися як вчинення дій чи прийняття рішень саме ОСОБА_2 в умовах конфлікту інтересів.

Наведені обставини у сукупності свідчать, що всі дії вчинені ОСОБА_2 при вирішенні питання про зняття його з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання знаходяться поза межами реального конфлікту інтересів в розумінні механізму, передбаченого Законом та положеннями ст.172-7 КУпАП.

Колегія суддів зазначає, що предметом даних спірних правовідносин є дії Управління захисту економіки в Херсонській області при розгляді заяви позивача про вчинення головою Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_2 корупційних діянь.

Так, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Зазначений принцип на думку суду передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності».

Колегія суддів наголошує, що встановивши відсутність факту переслідування ОСОБА_2 приватного інтересу, як обов`язкової складової реального конфлікту інтересів, відповідач прийняв правильне рішення про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, що свідчить про вчинення дій відповідачем в належний і послідовний спосіб, що сприяє юридичній визначеності.

Окрім того, колегія суддів вважає необхідним враховувати правову позицію ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Враховуючи наведені висновки ЄСПЛ (зокрема, щодо справедливого та зваженого розгляду усіх відомостей) та з огляду на ту обставину, що ОСОБА_2 поставив на голосування питання про зняття його з займаної посади (яке може завдати шкоди його майновим інтересам) та не приймав участі в голосуванні по вказаному питанні, колегія суддів приходить до висновку про відсутність реального конфлікту інтересів ОСОБА_2 при головуванні його 07 листопада 2018 року на XXXV сесії районної ради VII скликання, до порядку денного якої було включено питання про зняття його з посади голови Високопільської районної ради сьомого скликання.

Таким чином, враховуючи все вищезазначене у сукупності, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішенні, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку щодо спірних правовідносин.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу депутата Високопільської районної ради Херсонської області ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 16 липня 2019 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Федусик А.Г.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.