Справа № 826/16382/15
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

15 жовтня 2019 року

Київ

справа №826/16382/15

адміністративне провадження №К/9901/14996/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Головуючого - Бучик А.Ю.,

суддів: Мороз Л.Л., Стеценка С.Г.

за участю секретаря судового засідання Глущенка Д.В.

учасники справи:

представник позивача - Колесник Д.В.

представник відповідача - Вільгельм А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського апеляційного адміністративного суду в складі колегії суддів: Мельничука В.П., Грищенко Т.М., Мацедонської В.Е. від 27 квітня 2016 року у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Теремок» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, -

УСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Теремок" звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ від 21.07.2015 № 89 "д" щодо скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 січня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року скасовано постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 січня 2016 року та ухвалено нову постанову, якою адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 21.07.2015 № 89 "д" про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яким скасовано реєстрацію декларації від 24.09.2014 № КВ 42.

Не погоджуючись з постановою суду апеляційної інстанції, відповідач подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати її та залишити в силі постанову суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована, зокрема, тим, що суд апеляційної інстанції не взяв до уваги те, що достатньою та необхідною правовою підставою для скасування органом архітектурно-будівельного контролю реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлення факту наведення в ній замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. При цьому, жодним нормативно-правовим актом не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту виключно за результатами планових та позапланових перевірок, передбачених Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, у тому разі якщо недостовірність вказаної декларації є очевидною.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 09 червня 2016 року відкрито касаційне провадження.

У запереченні на касаційну скаргу позивач просить залишити постанову суду апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення. Вказує, що суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що реєстрація відповідної декларації не може скасовуватися лише на підставі власного волевиявлення ДАБІ України, а цьому повинні передувати відповідні заходи перевірки. Однак, відповідачем не було надано жодного документу, який би свідчив про призначення позапланової перевірки, що передувала прийняттю оспорюваного наказу.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 03 жовтня 2016 року справу призначено до розгляду.

Справу передано до Верховного Суду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У ході розгляду справи судами попередніх інстанцій встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві 24.09.2014 зареєстровано декларацію № КВ 42 про готовність об`єкта до експлуатації "Будівництво житлового будинку по вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва ", подану замовником будівництва ОК "ЖБК "Теремок". У пункті 14 вказаної декларації зазначено поверховість будинку - 4.

В подальшому, слідчим відділом Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві в межах досудового розслідування по кримінальному провадженню за №0000008 від 28.01.2015 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, винесено постанову від 23.06.2015 про призначення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил будівництва ОК "ЖБК "Теремок" під час будівництва житлового будинку по вулиці Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва .

На виконання вказаної постанови, відповідачем прийнято наказ про проведення позапланової перевірки від 02.07.2015 № 664, направлення від 07.07.2015 б/н, на підставі яких відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил будівництва ОК "ЖБК "Теремок" на вулиці Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва .

За результатами перевірки відповідачем установлено, що відповідно до отриманих позивачем містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Головним управлінням містобудування та архітектури Київської міської ради від 18.05.2012 № 6351/0/18-1/009-12, поверховість об`єкта будівництва становить 4 поверхи (в тому числі цоколь та мансарда).

Водночас, у декларації про готовність об`єкта до експлуатації "Будівництво житлового будинку по вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва ", подану замовником будівництва ОК "ЖБК "Теремок" позивач зазначив поверховість будинку - 4. У свою чергу, на час перевірки, що зафіксовано у долучених до матеріалів справи копіях фотознімків об`єкта будівництва, будинок мав 4 повноцінних поверхи та мансардний і цокольний поверхи.

Встановивши вищевказані обставини щодо зазначення позивачем у декларації про готовність об`єкта до експлуатації недостовірних даних, відповідач прийняв наказ від 21.07.2015 № 89 "д" про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яким скасував реєстрацію декларації від 24.09.2014 № КВ 42.

Не погоджуючись з вказаним наказом відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції, виходив з того, що оскільки позивачем побудовано чотириповерховий житловий будинок з цокольним і мансардним поверхами, що не відповідає містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки (4-х поверховий, у тому числі цокольним та мансардним поверхами), то відповідачем обґрунтовано встановлено подання позивачем недостовірних даних до декларації про готовність до експлуатації житлового будинку, визнано дані об`єкти самочинним будівництвом та скасовано декларацію і видано наказ від 21.07.2015 № 89 "д".

Задовольняючи позовні вимоги, суд апеляційної інстанції, виходив з того, що спірний наказ відповідачем прийнято з порушенням процедури виявлення недостовірних даних, тобто без проведення відповідної перевірки та без відібрання в установленому порядку пояснень голови кооперативу, за відсутності акту перевірки. Крім того вказав, що спірний наказ не містить деталізації того, які саме недостовірні дані зазначені забудовником у декларації і які підстави наявні для того, щоб вважати об`єкт самочинним будівництвом. Також судом не перевірено, чи досліджувалась відповідачем технічна та дозвільна документація об`єкту будівництва при процедурі прийняття спірного наказу і на підставі чого відповідач дійшов висновку про наявність підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Дослідивши спірні правовідносини, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Частиною 1 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (чинного та в редакції на момент реєстрації оскаржуваної декларації) передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

На підставі зазначеної статті Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, який і визначає процедуру прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (далі - Порядок №461).

Згідно п. 17 вказаного Порядку № 461 (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) реєстрація декларації здійснюється з дотриманням вимог Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Декларація приймається в дозвільному центрі за місцезнаходженням об`єкта. Реєстрацію декларації здійснює Інспекція за місцезнаходженням об`єкта на безоплатній основі.

Відповідно до вимог п. 18 цього ж Порядку замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 1. У разі подання декларації до дозвільного центру він передає її Інспекції не пізніше наступного робочого дня. Один примірник декларації після проведення реєстрації повертається замовнику, а другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала.

За змістом п.п. 20, 21 зазначеного Порядку № 461 інспекція перевіряє протягом десяти робочих днів з дати подання (надходження) до неї декларації повноту даних, зазначених у ній, та реєструє декларацію. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її на доопрацювання з обґрунтуванням підстав повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що стали підставою для повернення декларації на доопрацювання, замовник може повторно звернутися до Інспекції для реєстрації декларації.

Разом з тим, як передбачено статтею 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", згідно вимог частини 2 якої у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Також, пункт 29 Порядку № 461 передбачено, що у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Таким чином, вказаними нормами чинного законодавства визначено право інспекції скасувати реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключити запис про її реєстрацію з єдиного реєстру за наявності певних обов`язкових умов, а саме: виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, тобто недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Під виявленням недостовірних даних у зареєстрованій декларації розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для прийняття відповідачем наказу від 21.07.2015 № 89 "д" про скасування реєстрації декларації стало встановлення факту подання замовником недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також висновок контролюючого органу про те, що такі недостовірні дані є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Однак апеляційним судом вірно вказано, що спірний наказ не містить деталізації того, які саме недостовірні дані було зазначено забудовником і які підстави наявні для того, щоб вважати об`єкт самочинним будівництвом. Натомість, вказаний висновок відповідачем зроблено без аналізу технічної та дозвільної документації на вказаний вище об`єкт будівництва, оскільки посилання на зазначені документі в спірному наказі відсутні.

Також апеляційним судом вірно вказано, що спірний наказ відповідачем було прийнято без проведення відповідної перевірки, без відібрання в установленому порядку пояснення голови кооперативу, за відсутності акту перевірки.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві порушив процедуру виявлення недостовірності даних.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Натомість, судом апеляційної інстанції встановлено, що вказані вимоги щодо дотримання вказаних процедур виконано не було, посвідчень чи направлень на перевірку не пред`являлося, не надавалося.

Згідно п. 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Однак, в матеріалах справи відсутній акт, складений за результатами проведеної перевірки.

Враховуючи викладене та те, що правомірність будівництва вказаного вище об`єкта відповідачем під сумнів не ставиться, наявність відповідної дозвільної документації на будівництво не заперечується, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що відповідачем не обґрунтовано підстави за яких він дійшов висновку про те, що об`єкт можна вважати об`єкт самочинним будівництвом, тому спірний наказ є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Не дають підстав для скасування рішення суду апеляційної інстанцій також інші, зазначені у касаційній скарзі, аргументи позивача, позаяк вони не применшують і не змінюють основних правових висновків та мотивів суду апеляційної інстанції.

Суд також, звертає увагу на те, що здійснюючи судочинство Європейський суд з прав людини в рішенні від 18 липня 2006 р. у справі "Проніна проти України" зазначив, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов`язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довод. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення (CASE OF Svetlana Vladimirovna PRONINA against Ukraine (Application no. 63566/00)).

Таким чином, проаналізувавши доводи касаційної скарги та постанову суду апеляційної інстанції, Суд встановив правильне застосування норми матеріального та процесуального права і погоджується з їх висновком суду, що позовна заява є такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Керуючись статтями 349, 350, 356 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий А. Ю. Бучик

Судді: Л. Л. Мороз

С.Г. Стеценко

Постанову складено та підписано 17.10.2019.