Справа № 260/490/19
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2019-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

04 жовтня 2019 року м. Ужгород№ 260/490/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

за участю:

представники позивача: Качмар О.Б., ОСОБА_1 А.А. ,

представники відповідача: Келемен І.І., Зубрицька Л.М. ,

представник третьої особи: Коршинський І.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз», в особі представника - адвоката Пшевлоцького Йосипа Дмитровича, звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області (далі - відповідач, ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області), в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області від 18.03.2019 року №5 про накладення на ПАТ «Закарпатгаз» стягнень передбачених ст.23 Закону України «Про захист прав споживачів».

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначає, що з 12.02.2019 року по 18.02.2019 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Закарпатській області проводилась позапланова перевірка ПАТ «Закарпатгаз» на предмет дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства про захист прав споживачів, за заявою споживача ОСОБА_2 11.02.2019 року. Відповідачем направлено на адресу позивача лист №01-09/579 з вимогою про надання письмових пояснень щодо проведення нарахування обсягів, спожитого побутовим споживачем, природного газу за жовтень-листопад 2018 року з урахуванням коефіцієнта приведення до стандартних умов всупереч вимогам Постанови НКРЕКП від 23.11.2018 року №1494 щодо заборони ПАТ «Закарпатгаз» приводити об`єми використаного природного газу побутовими споживачами до стандартних умов при здійсненні комерційних розрахунків за використаний природний газ побутовими споживачами. 14.02.2019 року листом №88003.2-лв-654-0219 ПАТ «Закарпатгаз» надано чітку та обґрунтовану відповідь щодо правомірності дій товариства. Однак такі доводи не взято до уваги ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області і 19.02.2019 року за наслідками позапланової перевірки контролюючим органом винесено Припис №16 про порушення законодавства про захист прав споживачів. 18.03.2019 року ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області винесло постанову №5 про накладення стягнень передбачених 23 Закону України «Про захист прав споживачів». Позивач переконаний, що постанова Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області від 18.03.2019 №5 є протиправною, оскільки дії ПАТ «Закарпатгаз» в частині приведення обсягів спожитого природного газу до стандартних умов відповідають нормам чинного законодавства та жодним чином не порушують права споживача ОСОБА_2 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 12.04.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Заперечення відповідача викладені у відзиві на позовну заяву. Відповідач на спростування доводів викладених у позові зазначає наступне. 19.02.2019 року посадовою особою Головного управління видано Припис №16 «Про припинення порушень законодавства про захист прав споживачів» щодо: - припинення при здійсненні обліку природного газу, використаного гр. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 р- АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ), приведення об`ємів природного газу до стандартних умов для здійснення комерційних розрахунків; - проведення перерахунку об`ємів споживання (розподілу) природного газу по об`єкту гр. ОСОБА_2 , відповідно до фактичних показників лічильника природного газу починаючи з жовтня 2018р. Листом ПАТ «Закарпатгаз» №880-ЛВ-931-0319 від 04.03.2019 р повідомило управління про невиконання припису, так як, на їхню думку, постанова НКРЕКП №1494 від 23.11.2018 року суперечить Закону, при винесенні постанови НКРЕКП не дотримано процедурних регламентів прийняття рішень, визначених в ст.14-16 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг». Відповідно ст. 23, 26 Закону України «Про захист прав споживачів» та Порядком накладення стягнень за порушення законодавства про захист прав споживачів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.08.2002р. №1177 за невиконання припису посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, про усунення порушень прав споживачів Головним управлінням винесено постанову про накладення стягнень передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» від 18.03.2019р. №5 та накладено штраф у розмірі 340 грн. Відповідач вважає, що Постанова №5 Головного управління про накладення штрафу від 18.03.2019 року винесена абсолютно правомірно, з застосуванням відповідних законодавчих актів.

15 травня 2019 року позивачем подано відповідь на відзив, відповідно до якого зазначає, що оскаржувана постанова є незаконною, оскільки винесена відповідачем з перевищенням наданих йому законом повноважень. Відносини, що є предметом розгляду в рамках даної адміністративної справи та в межах яких до Держпродспоживслужби звернулась гр. ОСОБА_2 є відносинами у сфері енергетики та комунальних послуг, державне регулювання яких у відповідності до Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» здійснюється НКРЕКП. Таким чином, розгляд такого звернення та проведення перевірки із подальшим винесення оскаржуваної постанови було здійснено поза межами компетенції відповідача.

22 травня 2019 року відповідачем було подано заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі третя особа, НКРЕКП).

09 липня 2019 року до суду надійшли пояснення третьої особи, відповідно до яких зазначає, що чинними нормативно-правовими актами не визначено величин коефіцієнтів приведення до стандартних умов при здійсненні комерційних розрахунків із побутовими споживачами, а отже такі дії операторів ГРМ є неправомірними. Просить позовні вимоги позивача залишити без задоволення.

10 липня 2019 року до суду від позивача надійшло повідомлення про зміну найменування товариства, а саме: публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Закарпатгаз» змінено на акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» (далі - позивач).

В судовому засіданні представники позивача позов підтримали з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив. Просили суд такий задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти позову з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву та просили суд відмовити у задоволенні позову.

Представник третьої особи в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позовну.

Суд вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, встановив наступне.

Судовим розглядом встановлено, що до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області надійшло звернення ОСОБА_2 (вх. № К-206 від 18.12.2018), в якому остання просила перевірити законність нарахування об`ємів газу ПАТ «Закарпатгаз» (а.с.121, Т.ІІ).

20 грудня 2018 року вищевказана заява ОСОБА_2 листом Головного управління №01-14/4791 (а.с.124, Т.ІІ) направлена для погодження проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) до Держпродспоживслужби України. Листом Держпродспоживслужби №Д-15.3/492-19 від 14.01.2019 року надіслано до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (Мінекономрозвитку).

22 січня 2019 року Держпродспоживслужбою України отримано погодження Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 3631-06/2564-03 (а.с.125, Т.ІІ) щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

08 лютого 2019 року відповідачем було видано наказ №87-ОД про проведення позапланового заходу на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів (а.с.126, Т.ІІ).

Того ж дня було видано направлення №234 на проведення позапланової перевірки ПАТ «Закарпатгаз» (а.с.127, Т.ІІ).

З 12 по 18 лютого 2019 року головними спеціалістами відділу контролю у сферах захисту споживачів, реклами, антитютюнового законодавства Головного управління ОСОБА_3 , ОСОБА_4 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ПАТ «Закарпатгаз».

В процесі позапланової перевірки встановлено, що відповідно до рахунків: № від 05.11.2018 року за жовтень 2018 року згідно показників лічильника ОСОБА_2 спожито 220 м.куб газу, а нараховано з урахуванням коефіцієнта приведення до стандартних умов (К-1.050) 231,00 м.куб газу № від 05.11.2018 року за листопад 2018 року, згідно показників лічильника ОСОБА_2 , спожито 381 м.куб газу, а нараховано з урахуванням коефіцієнта приведення до стандартних умов (К-1,060)403,00 м.куб газу.

За результатом проведеної Головним управлінням Держпродспоживслужби в Закарпатській області перевірки, складено акт від 18.02.2019 № 0000030, яким встановлено, порушення вимог Постанови НКРЕКП від 23.11.2018 року №1494 «Щодо заборони ПАТ «Закарпатгаз» приводити об`єми використаного природного газу побутовими споживачами до стандартних умов при здійсненні комерційних розрахунків за використаний природний газ побутовими споживачами» (а.с.128-133, Т.ІІ).

У вказаному Акті посадовою особою ПАТ «Закарпатгаз» Соколовою Ю.В. в розділі «Пояснення, зауваження або заперечення до Акту» зазначено, що на даний час ПАТ «Закарпатгаз» оскаржило Постанову НКРЕКП №1494 від 23.11.2018 року в суді за результатами судового розгляду буде вирішено питання щодо нарахувань.

На підставі Акту № 0000030 від 12.02.2019 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Закарпатській області винесено припис №16 від 19.02.2019 року, яким зобов`язано позивача: - припинити при здійсненні обліку природного газу, використаного гр. ОСОБА_2 приведення об`ємів природного газу до стандартних умов для здійснення комерційних розрахунків; - провести перерахунок об`ємів споживання (розподілу) природного газу по об`єкту гр. ОСОБА_2 відповідно до фактичних показників лічильника природного газу починаючи з жовтня 2018 року; - забезпечити неухильне виконання даного припису; - про виконання припису письмово повідомити ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області до 04.03.2019 року (а.с.19-20, Т.І).

У зв`язку з невиконанням позивачем припису №16 від 19.02.2019 року, 18 березня 2019 року ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області винесено постанову №5 про накладення стягнень передбачених ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів» у розмірі 340 грн. (а.с.25-26, Т.І).

Не погоджуючись з винесеним рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до абз. 2 ст.1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон України №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю) (ч.1 ст. 3 Закону України № 877-V).

Згідно п.п. 1, 13 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12.05.1991 №1023-XII, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право: давати суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про припинення порушень прав споживачів (пункт 1); накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення, передбачені статтею 23 цього Закону, в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України (пункт 13).

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667 визначено, що Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

За змістом підпункту 6 пункту 4 зазначеного Положення Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг; проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону; накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів; передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування.

Згідно пункту 7 вказаного Положення, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Виходячи з вищевикладеного, органи Держпродспоживслужби наділені повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог законодавства про захист прав споживачів, та у разі виявлення порушення вимог законодавства, видавати приписи щодо усунення порушень вимог законодавства, а також накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг стягнення, передбачені статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів».

Частиною першою статті 4 Закону України №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, серед іншого, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Як встановлено під час розгляду справи, підставою для призначення перевірки слугувало письмове звернення гр. ОСОБА_2 (вх. № К-206 від 18.12.2018) за погодженням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.01.2019 № 3631-06/2564-03, яке направлено листом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 14.01.2019 № вих. Д-15.3/492-19.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V).

З направлення на проведення перевірки вбачається, що вона проводилась з питань дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів, зазначених у зверненні.

Згідно частини 6 статті 7 Закону України №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

За результатами перевірки складено Акт перевірки № 0000030, який підписано представником позивача 18.02.2019 року із зауваженням.

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду контролю у сфері господарської діяльності» на підставі Акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання.

19.02.2019 року посадовою особою Головного управління видано Припис №16 «Про припинення порушень законодавства про захист прав споживачів» щодо:

- припинення при здійсненні обліку природного газу, використаного гр. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 р- АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ), приведення об`ємів природного газу до стандартних умов для здійснення комерційних розрахунків;

- проведення перерахунок об`ємів споживання (розподілу) природного газу по об`єкту гр. ОСОБА_2 , відповідно до фактичних показників лічильника природного газу починаючи з жовтня 2018р.

Листом ПАТ «Закарпатгаз» №880-ЛВ-931-0319 від 04.03.2019 р. (а.с.21-24, Т.І), повідомило Головне управління про невиконання припису, так як, на їхню думку, Постанова НКРЕКП №1494 від 23.11.2018 року суперечить Закону, при винесенні постанови НКРЕКП не дотримано процедурних регламентів прийняття рішень, визначених в ст.14-16 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Судом встановлено, що позивачем припис №16 від 19.02.2019 року в судовому порядку не оскаржувався.

Відповідно ст. 23, 26 Закону України «Про захист прав споживачів» та Порядком накладення стягнень за порушення законодавства про захист прав споживачів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.08.2002р. №1177 за невиконання припису посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, про усунення порушень прав споживачів Головним управлінням винесено постанову про накладення стягнень передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» від 18.03.2019р. №5 та накладено штраф у розмірі 340 грн.

Під час перевірки відповідачем встановлено порушення ПАТ «Закарпатгаз» нормативно-правових актів, які регулюють правовідносини між Оператором ГРМ і побутовим споживачем, в частині визначення фактичного об`єму споживання (розподілу) природного газу по об`єкту побутового споживача на підставі даних лічильника природного газу Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - по тексту Регулятор), відповідно до ч.1 ст.1 Закону України № 1540-VІІІ від 22 вересня 2016 року «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі по тексту - Закон № 1540-VІІІ) є постійнодіючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг на підставі звернень громадян здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю).

Стосовно виявлених під час перевірки порушень, які слугували підставою для прийняття припису від 19.02.2019 року № 16 та на які посилається позивач, як на підставу протиправності оскаржуваної постанови №5 від 18.03.2019 року, то суд зазначає наступне.

ПАТ «Закарпатгаз», як оператор газорозподільних систем (далі по тексту - Оператор ГРМ) 15 своїй діяльності керується Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2494 від 30.09.2015 року (далі по тексту - Кодекс ГРМ) та іншими нормативно-правовими документами, що забезпечують функціонування ринку природного газу України.

Так, відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про ринок природного газу» державне регулювання ринку природного газу здійснює Регулятор (Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг).

Відповідно до ч.5 ст.4 Закону України «Про ринок природного газу» Регулятор має право запитувати інформацію, яка є необхідною для належного виконання ним своїх функцій, та отримувати її на умовах, передбачених цим Законом або іншими актами законодавства, від будь-якого суб`єкта владних повноважень, суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів); ініціювати консультації, а також громадські обговорення; ініціювати і проводити розслідування щодо функціонування ринку природного газу в Україні, приймати рішення про вжиття заходів для сприяння ефективній конкуренції на ринку природного газу та забезпечення належного функціонування ринку природного газу після консультацій із Секретаріатом Енергетичного Співтовариства; видавати обов`язкові для виконання суб`єктами ринку природного газу (крім споживачів) рішення; накладати санкції на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів), які порушили свої обов`язки відповідно до цього Закону та інших актів законодавства; вимагати від оператора газотранспортної системи, оператора газосховища та оператора установки LNG внесення змін до кодексу газотранспортної системи, кодексу газосховища або кодексу установки LNG, у тому числі тарифів на відповідні послуги, з метою додержання принципу пропорційності і недискримінації; встановлювати тимчасові тарифи на транспортування, розподіл, зберігання (закачування, відбір) природного газу (щодо газосховищ, до яких застосовується регульований режим доступу відповідно до статті 48 цього Закону) та послуги установки LNG у разі, якщо оператор газотранспортної системи, оператор газорозподільної системи, оператор газосховища або оператор установки LNG вчасно не надав розрахунки відповідних тарифів для їх встановлення Регулятором, а також приймати рішення щодо механізму надання компенсації, якщо остаточні тарифи відрізняються від тимчасових; розглядати скарги і вирішувати спори відповідно до статті 58 цього Закону; вживати заходів до запобігання зловживанням монопольним становищем, зокрема коли таке зловживання завдає економічної шкоди споживачам, а також будь-яким діям, спрямованим на завищення цін; проводити відповідно до закону перевірки суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів).

Відповідно до ч.9 ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» № 1540-VIII від 22.09.2016 року рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до абц. 2. ч.3 ст. 5 вищевказаного Закону Рішення Регулятора можуть бути оскаржені в судовому порядку. Оскарження рішень Регулятора не зупиняє їх виконання.

Зазначені у Позовній заяві аргументи ПАТ «Закарпатгаз» щодо оскарження Постанови НКРЕКП №1494 від 23.11.2018 року в судовому порядку не надає їм права не виконувати вимоги вказаного нормативно-правового документа з моменту набрання ним чинності, оскільки рішення Регулятора є обов`язковими до виконання ПАТ «Закарпатгаз».

Однак суд переконаний, що питання правомірності чи неправомірності виявлених, за результатами перевірки порушень повинні були перевірятись у разі оскарження припису ГУ Держпродспоживслужби у Закарпатській області, однак такий не оскаржувався позивачем.

Разом з тим, суд зазначає, що позивач, оскаржуючи Постанову НКРЕКП №1494 від 23.11.2018 року в судовому порядку не скористався інститутом забезпечення позову, зокрема шляхом зупинення дії оскаржуваної постанови, що могло слугувати способом захисту прав та інтересів позивача.

В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, надаючи оцінку кожному окремому доводу учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Крім того, суд також вважає за необхідне зазначити, що відповідно до висновку Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» (рішення від 18 липня 2006 року), - кожен доречний і важливий аргумент особи має бути проаналізований і суд має надати відповідь на кожен з таких аргументів заявника.

Водночас, у пункті 23 цього рішення, Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини суд не зобов`язаний детально вивчати всі аргументи, на які посилається позивач, якщо такі аргументи не стосуються предмету спору.

За приписами вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У зв`язку з вищенаведеним та з урахуванням факту невиконання позивачем припису посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, про усунення порушень прав споживачів Головним управлінням Держпродспоживслужби у Закарпатській області правомірно та на підставі законодавства України винесено постанову про накладення стягнень передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» від 18.03.2019р. №5 та накладено штраф у розмірі 340 грн.

Відтак позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" до Головного управління Держпродспоживслужби в Закарпатській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 15 жовтня 2019 року.

СуддяЯ.М. Калинич