Справа № 160/8716/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 жовтня 2019 року Справа №160/8716/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді при секретарі за участю: представника позивача Юхно І.В. Гончаровій В .Г. Кузнєцової С.С.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог, -

ВСТАНОВИВ:

09.09.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_2 з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому останній просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2018 року №Ф-7128-53 , виданої ГУ ДФС у Дніпропетровській області;

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2019 року №Ф-7128-53, виданої ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2019 адміністративний позов ОСОБА_2 було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.

24.09.2019 року на виконання вищевказаної ухвали позивачем надано до суду уточнений адміністративний позов до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області з ідентичними позовними вимогами та клопотання про поновлення строку.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 позовну заяву прийнято до провадження, відкрито загальне позовне провадження у справі; підготовче судове засідання призначено 11.10.2019 о 10:00 год., а також призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні питання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом та поновлення строку звернення.

11.10.2019 у підготовче судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи, про причини неявки суду не повідомив.

У підготовчому судовому засіданні 11.10.2019 представник позивача підтримав заявлене клопотання про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування своєї позиції зазначив, що при оскарженні вимоги про сплати боргу (недоїмки) податкового органу підлягає застосуванню строк звернення до суду у 1095 днів, передбачений ПК України.

Вирішуючи питання щодо визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом та поновлення строку звернення, суд виходить з наступного.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує вимоги про сплату боргу (недоїмки), які прийняті Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області від 13.11.2018 №Ф-7128-53 та від 14.02.2019 №Ф-7128-53.

У наданому 24.09.2019 до суду клопотанні про поновлення строку позивач просить суд «визнати причини пропуску ним строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними та поновити даний строк».

В обґрунтування заявленого клопотання ОСОБА_2 посилається на те, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2018 №Ф-7128-53 Головне управління ДФС у Дніпропетровській області надіслало на його адресу рекомендованим листом засобами поштового зв`язку «Украпошта» (трек-код №172). Відповідно до витягу з офіційного сайту «Укрпошта» лист з вказаним трек-кодом був вручений позивачеві - 19.04.2019. В цей же день позивачу вручено особисто вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.02.2019 №Ф-7128-53. До вказаного часу відповідач не надсилав на адресу позивача будь-яких повідомлень стосовно винесення вимог про сплату боргу та не повідомляв позивача будь-яким іншим способом, яким би ОСОБА_2 зміг дізнатись про те, що на його рахунку мається борг.

Таким чином, оскільки до адміністративного суду даний позов був направлений позивачем 07.09.2019, що підтверджується поштовим конвертом кур`єрської доставки «Нова пошта», позивач звернувся до адміністративного суду через 4 місяці 19 днів з дня, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 наведеної статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI; тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Дія зазначеного Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 Закону №2464-VI ).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (абзац 8 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI).

Відповідно до абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Пунктом 1.3 статті 1 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з банків, на які поширюються норми Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку, що при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами пункту 56.18 статті 56, статті 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31 січня 2019 року у справі №802/983/18-а, від 17 липня 2019 року у справі №0740/1050/18.

Разом з тим, положення абзацу 5 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI передбачають наступні способи оскарження вимоги: адміністративний або судовий порядок. Втім, правове регулювання, наведене у абзаці 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI, свідчить, що навіть у випадку обрання адміністративного способу оскарження, за наслідками якого згоди з органом доходу і зборів не досягнуто (відмова у розгляді або у задоволенні скарги), у особи зберігається право оскаржити вимогу про сплату внеску ще і в суді. Таке право має бути реалізоване протягом 10 днів з дня надходження відповідного рішення органу ДФС України платнику ЄСВ.

Таким чином, платник податків має право оскаржити рішення податкового органу в адміністративному та/або судовому порядку. При цьому, оскарження такого рішення в адміністративному порядку, не позбавляє його права на судове оскарження з дотриманням строків, визначених абзацом 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI.

Наведена правова позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 08.08.2019 №480/106/19 (провадження №К/9901/16500/19).

За положеннями частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

До суду позивачем не надано доказів оскарження вимог про сплату боргу (недоїмки) Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 13.11.2018 №Ф-7128-53 та від 14.02.2019 №Ф-7128-53 в адміністративному порядку, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що позивач мав звернутися до суду з адміністративним позовом у 10-денний строк з дня отримання вказаних вимог.

Відповідно до частини 6 статті 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Оскільки 29.04.2019 був вихідним днем, то останнім днем 10-денного строку з дня, коли позивач дізнався про порушення її прав, свобод чи інтересів, є 02.05.2019.

Частиною 9 статті 120 КАС України встановлено, що строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, враховуючи, що позов направлений до суду засобами поштового зв`язку 07.09.2019, суд зазначає, що адміністративний позов поданий позивачем до суду з пропуском строку, встановленого частиною 3 статті 122 КАС України.

Положеннями частини 13 статті 171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

В той же час, згідно з положеннями частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 120, 123, 160, 161, 171, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача для виконання, відповідачу - до відома.

Роз`яснити позивачеві, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 11 жовтня 2019 року.

Суддя І.В. Юхно