Справа № 540/1171/19
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 540/1171/19
Головуючий в 1 інстанції: Ковбій О.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Федусика А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Сервіс-Опт" на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 23 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства "Сервіс-Опт" до Головного управління ДФС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі (правонаступник - Головне управління ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00671405 від 11.03.2019, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У червні 2019 року КП "Сервіс-Опт" звернулось з вищевказаним адміністративним позовом.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що КП "Сервіс-Опт" зазначало, що оскарженим податковим повідомленням-рішенням до підприємства за порушення Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою правління НБ України від 29.12.2017 №148 щодо оприбуткування готівкових коштів застосовано штрафні санкції. Відповідне рішення позивач вважав протиправним, оскільки, на його думку, контролюючий орган дійшов необґрунтованих висновків про порушення позивачем законодавства у сфері обігу готівки. На думку позивача, підприємством оприбуткування готівкових коштів здійснювалось у відповідності до Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року №637 (далі - Положення №637), вчасно та у повному обсязі шляхом обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 23 липня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду КП "Сервіс-Опт" подало апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що на підставі наказу ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 31.01.2019 №193 "Про проведення фактичних перевірок" та переліку суб`єктів та/або об`єктів, які перевіряються шляхом проведення фактичних перевірок, затвердженого відповідним наказом та направлень на проведення перевірок від 19.02.2019 №0124 та №0125 від 19.02.2019 за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: м. Херсон, вул. Некрасова, 2.

В ході перевірки встановлено несвоєчасне (не у день фактичного надходження) оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси. Перелік дат, номерів звітів, сум розрахунків зазначена в додатку до акту перевірки.

Згідно додатку до акту несвоєчасне, на думку податкового органу, оприбуткування готівкових коштів мало місце 22.12.2016.

Сума несвоєчасно оприбуткованих коштів згідно баз даних ГУ ДФС у Херсонській області (Z-звітів) та почекової передачі склала 28373,99 грн.

Наслідки перевірки оформлено актом (довідкою) фактичної перевірки від 20.02.2019, реєстраційний №0050/21/22/РРО/33278051, на підставі висновків якого контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.03.2019 №00671405, яким нараховані позивачу штрафні санкції в сумі 141869,95 грн. за порушення пункту 2.6 глави 2 Постанови Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні №637 від 15.12.2004.

Позивач не погоджувався з висновками перевірки та її наслідками, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що податковим органом доведено факт несвоєчасного оприбуткування КП "Сервіс-Опт" грошових коштів за 22.12.2016.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

Так, в акті перевірки встановлено, що КП "Сервіс-Опт" 22.12.2016 порушено вимоги щодо організації готівкових розрахунків, а саме готівкові кошти, які не оприбутковані у повній сумі їх фактичних надходжень у КОРО на підставі фіскальних звітних чеків РРО (роздруковуються підприємством в кінці робочого дня), чим порушено пункт 2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 N 637 (далі - Положення №637).

Порушення встановлено 22.12.2016, отже, використанню під час вирішення даного спору підлягають Положення №637, в редакції станом на зазначену дату.

За змістом пункту 2.2 Р. 2 Положення №637 підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.

Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

На підставі пункту 2.6 Положення №637, уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Підприємствам, яким Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" надано право проводити розрахунки готівкою із споживачами без використання РРО та РК і специфіка функціонування яких унеможливлює оформлення ними кожної операції касовим ордером (продаж проїзних і перевізних документів; білетів державних лотерей; квитків на відвідування культурно-спортивних і видовищних закладів тощо), дозволяється оприбутковувати готівку наприкінці робочого дня за сукупністю операцій у цілому за робочий день з оформленням касовими документами і відображенням у відповідній книзі обліку.

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Відповідно підпунктів 3.1, 3.2 Р.3 Положення №637, касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно із законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівки.

Установа/підприємство в разі наявності сертифіката відкритого/посиленого ключа застосовує електронний цифровий підпис юридичної особи під час надання послуг в електронній формі або під час здійснення інформаційного обміну з іншими суб`єктами електронної взаємодії.

Касові документи можуть бути паперовими або електронними. Електронні касові документи повинні бути оформлені відповідно до вимог законодавства України у сфері електронного документообігу.

Розрахункові операції, що проводяться відповідно до Закону про застосування реєстраторів, оформляються згідно з вимогами цього Закону.

Отже Положення №637 розділяє розрахункові операції на ті, що проведенні з використанням реєстратора розрахункових операцій або використанням РК та на готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги.

Оформлення операцій, що проводяться відповідно до Закону про застосування реєстраторів, оформляються згідно з вимогами цього Закону.

Закон України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг закріплені.

На підставі пунктів 1,2,9 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

- видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції;

- щоденно друкувати на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій.

На час виникнення спірних правовідносин, реєстрація та застосування РРО регулювалась Порядком реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги) затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 року № 547 (далі - Порядок №547).

За правилами пунктів 5,8 глави 4 Розділу ІІ Порядку №547 використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає:

наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО;

підклеювання фіскальних звітних чеків до відповідних сторінок книги ОРО;

щоденне виконання записів (у разі здійснення розрахункових операцій) про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо;

у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії - здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій;

ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

У разі роздрукування на РРО протягом робочого дня декількох фіскальних звітних чеків усі вони вклеюються у відповідну книгу ОРО, записи в розділі 2 книги ОРО робляться за кожним фіскальним звітним чеком окремо. Якщо фіскальний звітний чек містить дані про операції службового внесення та службової видачі коштів, графи 3, 4 розділу 2 книги ОРО можна не заповнювати.

Пунктом 3 розділу І Порядку №547 визначено, що терміни "розрахунковий документ", "розрахункова книжка", "книга обліку розрахункових операцій", "місце проведення розрахунків", "фіскальний звітний чек" вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Згідно абзацу 24 статті 2 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" фіскальним звітним чеком є документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час друкування якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься до фіскальної пам`яті.

Відповідно пункту 3 Розділу І Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, Z-звіт - денний звіт з обнулінням інформації в оперативній пам`яті та занесенням її до фіскальної пам`яті РРО.

Тобто Z-звіт передбачає визначення обсягів отриманої готівки за робочу зміну використання реєстратора розрахункових операцій, обнуління інформації за цей період, а тому має бути виконаним після завершення робочої зміни використання РРО. Щоденне друкування Z-звіту є обов`язком суб`єкта господарювання, передбаченим п.9 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Також, з урахуванням наведеного визначення поняття Z-звіту він є саме тим фіскальним звітним чеком, який згідно пунктів 5,8 глави 4 Розділу ІІ Порядку №547 підклеюється до відповідних сторінок книги ОРО та є підставою для здійснення записів в відповідній книзі.

Абзацом третім статті 1 Указу Президента України №436/95 від 12.06.1995 року (далі Указ №436/95), встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Отже, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних РК) та відображення на їх підставі готівки у КОРО. Невиконання будь-якої із цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність (абзац третій статті 1 Указу №436/95).

Висновки акту (довідки) фактичної перевірки від 20.02.2019 про несвоєчасність оприбуткування позивачем грошових коштів, що надійшли 23.12.2016 ґрунтуються на відомостях баз даних ГУ ДФС у Херсонській області (Z-звітів) та даних КОРО.

Водночас позивач стверджував, що за вказані дати оприбуткуванням готівки за 23.12.2016 було здійснено шляхом оформлення її касовими ордерами і внесенням відповідних записів до касової книги, що також, на його думку є оприбуткуванням готівки відповідно пункту 2.6 глави 2 Положення №637.

Однак, з наявних в матеріалах справи: додатку до акту перевірки, пояснювальної записки касира ОСОБА_1 від 23.12.2016, z-звіту від 23.12.2016, вбачається, що розрахункові операції 22.12.2016 здійснювались позивачем з застосуванням реєстратора розрахункових операцій.

Таким чином, готівка, яка надійшла за розрахунковими операціями за зазначений день мала бути в повній мірі оприбуткована в день одержання шляхом здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО. Зазначений алгоритм дій позивачем не дотримано (факт друку z-звіту та внесення даних на наступний день позивачем не заперечується).

Щодо доводів про несправність РРО 22.12.2016 року слід зазначити таке.

Згідно пункту 5 глави 4 Розділу ІІ Порядку №547, використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає, зокрема, ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

Пунктом 11 глави 4 Р.ІІ Порядку №547 передбачено що у розділі 4 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються ремонти, роботи з технічного обслуговування, а також перевірки конструкції та програмного забезпечення РРО. Графи 1-5 заповнює особа, яка здійснює ремонт, технічне обслуговування або перевірку, графи 6 та 7 - працівник суб`єкта господарювання після відновлення працездатності РРО. У разі виходу РРО з ладу графи 1, 2 заповнює працівник суб`єкта господарювання безпосередньо після виходу РРО з ладу. За потреби до розділу 4 книги ОРО може вноситися додаткова інформація.

З фотокопії КОРО позивача вбачається, що підприємство було знайоме з положенням наведеної норми, четвертий розділ КОРО містить інформацію про 10 фактів виходу РРО з ладу або його технічного обслуговування, проте, запис про несправність РРО 22.12.2019 року - відсутній.

В даному випадку, пунктом 11 глави 4 Розділу ІІ Порядку №547 передбачено, яким чином підтверджується факт несправності РРО, тобто нормою встановлено, що є належним доказом технічної несправності реєстратора - відповідний запис в КОРО.

Отже, наданий позивачем акт виконаних робіт №42 від 22.12.2016 року без здійснених на його підставі відміток в КОРО не є належним доказом несправності РРО 22.12.2016 року.

Крім того, з акту (довідки) фактичної перевірки від 20.02.2019 вбачається, що касова книга, про наявність записів в якій стверджує позивач, до перевірки надана не була (згідно відмітки в п.2.1.9). Акт підписано без зауважень, щодо не відображення в ньому відомостей стосовно касової книги, пояснень стосовно того, що готівка за дату несвоєчасного оприбуткування, встановлену контролюючим органом, була оприбуткована шляхом занесення відомостей до касової книги на дату перевірки позивачем не надавались.

Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що податковим органом доведено факт несвоєчасного оприбуткування КП "Сервіс-Опт" грошових коштів за 22.12.2016, що свідчить про правомірність застосування до нього штрафу, передбаченого абзацом третім статті 1 Указу №436/95.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доводи апеляційної скарги.

Стосовно доводів про несправність РРО 22.12.2016 року слід зазначити, що ризик технічного стану комп`ютера несуть суб`єкти підприємницької діяльності.

До того ж, суд апеляційної інстанції зазначає, що посилання апелянта на графік роботи з 8-00 до 17-00, перебування касира 22.12.2016 в установі банку є необґрунтованими, оскільки вказані обставини є проблемою внутрішньої організації роботи підприємства та не можуть впливати на дотримання платником норм Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637.

Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині постанови, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги Комунального підприємства "Сервіс-Опт" є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Сервіс-Опт" залишити без задоволення, рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 23 липня 2019 року у справі № 540/1171/19 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий: О.І. Шляхтицький

Суддя: Г.В. Семенюк

Суддя: А.Г. Федусик