Справа № 503/20/19
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 503/20/19
Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Федусика А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 06 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кодимського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 06 червня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Кодимського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з постановленим по справі судовим рішенням, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що ухвала суду про залишення адміністративного позову без розгляду є незаконною та просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі (05 червня 2019 року та 06 червня 2019 року) не з`являвся в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції помилковими з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною 1 статті 124 КАС України встановлено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

За змістом частин 1, 3 статті 126 КАС України у випадку відсутності у адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку. Повістка може бути вручена безпосередньо в суді. Суд може за згодою учасника справи видати йому повістку для вручення іншій особі, яка викликається до суду.

Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

При цьому, як випливає зі змісту пункту 1 частини 2 статті 205 КАС України, для висновку суду про належне повідомлення учасника справи про розгляд справи на час такого розгляду у матеріалах останньої мають бути відомості, які б це підтверджували, в іншому випадку - розгляд справи відкладається.

Відповідно до частини 5 статті 205 та пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, повторно не прибув у підготовче чи судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, повторно не прибув у підготовче чи судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неявки, за умови що від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. Зазначена підстава кореспондує з частиною 5 статті 205 КАС України. Перше таке неприбуття тягне за собою відкладення розгляду справи, а друге - залишення позовної заяви без розгляду.

Отже, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстави виконання судом належного судового виклику мають бути отримані позитивні відповіді на наступні питання:

1) чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз;

2) чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини;

3) чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника.

Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров`ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними.

Отже поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу (зазвичай в усній формі), яка повинна бути доведена до відома позивача належним чином.

Таким чином, належний судовий виклик - це своєчасне повідомлення особи, приймає участь у справі про: дату, час, місце судового засідання та вчинення судом окремих процесуальних дій.

Неповідомлення позивача про вчинення судом окремої процесуальної дії, зокрема, визнання судом причини неявки позивача у підготовче чи судове засідання неповажною, ставить його у стан правової невизначеності, адже позивач вправі розраховувати, що підготовче чи судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою позивача з поважних причин.

Таким чином, у разі неприбуття позивача до суду з причин визнаних судом неповажними, у наступному судовому засіданні при вирішенні (обговоренні) питання щодо залишення позовної заяви без розгляду, у суду повинні бути відомості про належний судовий виклик, тобто не лише відомості про своєчасний виклик позивача до судового засідання, а і обов`язково інформація про обізнаність позивача про наявність ухвали суду щодо невизнання причин неявки у попереднє засіданні неповажною, яка ні яким чином не може знайти своє відображення ані у судовій повістці, ані у повідомленні про вручення поштового відправлення.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що представника позивача було обидва рази повідомлено про дату та час розгляду справи телефонограмою.

Явку позивача не визнано обов`язковою та призначено розгляд справи за правилами спрощеного провадження.

Так, за змістом частини 1 статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві. На підставі частини 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В матеріалах справи такої заяви позивача не міститься .

Отже, телефонограма не може свідчити про належне повідомлення сторони у судовій справі.

Таким чином апеляційний суд встановив факт неналежного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи на 06 червня 2019 року об 11:30 год.

Так, залишення адміністративного позову без розгляду саме за вищевказаних умов свідчить про надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства, оскільки застосовані судом обмеження не повинні обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права.

Надмірний формалізм під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суперечить принципу верховенства права, завданням адміністративного судочинства та порушує, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, право на доступ до суду.

Невиконання вказаних вимог не дає підстав для застосування судом наслідків, передбачених частиною 5 статті 205 та пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України, а тому висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду є помилковим.

Тобто, якщо суд не визнав явку обов`язковою, та від сторін не надходило заяв про обов`язкову участь у справі, то суд мав би розглядати справу за наявними матеріалами справи, а не залишати позов без розгляду.

Отже доречними є доводи апеляційної скарги, що позивач ані 05.06.2019 ані 06.06.2019 не був повідомлений належним чином про дату та час розгляду справи.

Оскільки при винесенні ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спірного питання, суд апеляційної інстанції, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 320 КАС України, приходить до висновку про скасування оскаржуваної ухвали судді і направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325, 351 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 06 червня 2019 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: О.І. Шляхтицький

Суддя: Г.В. Семенюк

Суддя: А.Г. Федусик