Справа № 160/5528/19
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2019-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 жовтня 2019 року Справа № 160/5528/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., при секретарі судового засідання - Сергієнко В.Ю., за участю: представника позивача Маслова Д.В., представників відповідача Гризлової Н.О., Олійника В.М., Артеменко А.Ю. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом Приватного акціонерного товариства «Лінде Газ Україна»
до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування припису в частині, -
14.06.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Лінде Газ Україна» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису №3/5.4-07 від 30.01.2019 року в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63.
В обґрунтування своїх вимог позивач, зазначив, що відповідачем неправомірно винесено припис в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63 про усунення виявлених порушень, оскільки його винесено на підставі необґрунтованих висновків, які були виявлені у ході перевірки порушення законодавства про працю. Позивач вважає, що припис в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63 є неправомірним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки не відповідає чинному законодавству та прийнятий на підставі хибних висновків, до яких дійшов відповідач в ході проведення перевірки.
19.06.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано додаткові докази по справі.
11.07.2019 року у підготовчому судовому засіданні задоволено клопотання про відкладення розгляду справи та оголошено перерву у підготовчому провадженні.
02.08.2019 року від Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що була проведена перевірка позивача, в ході якої встановлені порушення вимог діючого законодавства. За наслідками встановлених порушень відповідачем складено акт перевірки та винесено оскаржуваний припис. Відповідач вважає, що оскаржуваний припис в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63 є правомірним, та таким, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, у зв`язку з чим, підстави для його скасування відсутні.
02.08.2019 року від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої вказано, що позивач заперечує всі доводи відповідача наведені у відзиві на позовну заяву, оскільки відповідачем не доведено належними та допустимими доказами факт наявності порушень у позивача. Також, позивачем зазначено, що позивач подав відзив на позовну заяву із порушенням строків встановлених судом, у зв`язку з чим на думку позивача він не може бути прийнятий судом до уваги.
Суд звертає увагу, що кваліфікування вказаних дій відповідача, як визнання позову є правом, а не обов`язком суду, відзив на позовну заяву було прийнято судом та долучено до матеріалів справи.
07.08.2019 року у підготовчому судовому засіданні було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
04.09.2019 року від позивача надійшли пояснення щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката в яких позивач просить стягнути з відповідача понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу адвоката в розмірі 15 000,00 грн.
11.09.2019 року у судовому засіданні було задоволено клопотання позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку із необхідністю ознайомлення з наданими відповідачем документами та відкладено розгляд справи.
16.09.2019 року від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів по справі.
25.09.2019 року у судовому засіданні представником відповідача були надані письмові пояснення по справі.
Також, 25.09.2019 року у судовому засіданні було запропоновано відповідачу надати додаткові пояснення по справі, у зв`язку з чим було оголошено перерву на стадії розгляду справи по суті.
11.10.2019 року у судовому засіданні представником відповідача було надано додаткові докази по справі.
У судовому засіданні 11.10.2019 року представник позивача просив задовольнити позовні вимоги, при цьому посилаючись на доводи наведені у позовній заяві та відповіді на відзив.
Представники відповідача, у судовому засіданні, просили відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому посилаючись на доводи наведенні у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що в період з 14.01.2019 року по 24.01.2019 року на підставі направлень на проведення інспекційного відвідування та службових посвідчень посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було проведено перевірку суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта) Приватного акціонерного товариства «Лінде Газ Україна» щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, служби охорони праці, СУОП, структурні підрозділи, електрогосподарство, транспорт, технологічне обладнання, персонал, за результатами перевірки складено акт №3/5.4-07 від 24.01.2019 року.
30.01.2019 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було винесено припис про усунення виявлених порушень №3/5.4-07, відповідно до якого на підставі статті 39 Закону України «Про охорону праці», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 63 Кодексу України про надра, Положення про Державну службу України з питань праці затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №96 від 11.02.2015 року зобов`язано позивача усунути порушення встановлені під час перевірки, зокрема оскаржувані пункти:
- пункт 2 порушення статті 13 Закону України №2694 та п.1.15 НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція по організації безпечного проведення газонебезпечних робіт» служба охорони праці самоусунулась від контролю за організацією газонебезпечних робіт на підприємстві;
- пункт 35 порушення статті 13, 21 Закону України №2694 для отримання дозволу на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки, подані недостовірні відомості. Для отримання дозволу на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки роботодавцем були надані відповідні експертні висновки, що підтверджували відповідність вищезазначеного обладнання вимогам нормативно-правовим актам з охорони праці. Але при проведенні планової перевірки було з`ясовано, що на все устаткування підвищеної небезпеки в цілому не проведений технічний огляд і не визначені умови і строк подальшої можливої безпечної експлуатації. Вищезазначене обладнання складається з декілька частин. Технічний огляд проведено тільки одній із частин обладнання, що не є підставою для можливості подальшої безпечної експлуатації устаткування в цілому;
- пункт 36 порушення статті 13,21 Закону України № 2694 та п.7 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року №687 не проведений технічний огляд з метою визначення умов та строку безпечної експлуатації устаткування, оцінки технічного стану складових частин, деталей або їх елементів, перевірки їх на відповідність технічним вимогам тощо наступному технологічному обладнанню, технологічне обладнання складається з декілька частин. Технічний огляд проведено тільки на складову частину технологічного обладнання, що не є підставою для можливості подальшої безпечної експлуатації устаткування в цілому;
- пункт 37 порушення статті 13, 21 Закону України №2694 та п.п.29, 24 Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року №687 не визначений залишковий ресурс вищезазначеного технологічного обладнання в цілому для визначення строку безпечної експлуатації наступному обладнанню;
- пункт 38 порушення статті 13, 21 Закону України № 2694 та п.30 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року №687 - не визначено в межах залишкового ресурсу продовження строку безпечної експлуатації вищезазначеного технологічного обладнання;
- пункт 49 порушення статті 13, 21 Закону України № 2694 та п.3 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року №687 не проводиться технічний огляд і експертне обстеження за участю роботодавця або призначених ним відповідальних осіб;
- пункт 50 порушення статті 13, 21 Закону України № 2694 та п.4 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року №687 не призначив роботодавець у разі проведення технічного огляду та/або експертного обстеження відповідальних осіб з наданням права підпису актів, висновків та інших матеріалів;
- пункт 63 порушення статті 13 Закону України № 2694 та п.2.2 НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція…..» - не організував технічний директор на підприємстві роботу щодо забезпечення вимог НПАОП 0.00-5.11-85 в цілому по підприємству.
Позивач вважає вказаний припис в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63 необґрунтованим та таким, що не відповідає чинному законодавству, що і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 259 Кодексу законів про працю України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Таким органом, згідно з Положенням про Державну інспекцію з питань праці України, затвердженим Указом Президента України від 06.04.2011 року №386/2011, є Державна інспекція з питань праці України, яка здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Відповідно до пункту 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення №96), Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці та діє на підставі Положення про таке управління.
Згідно з підпунктом 6 пункту 4 Положення №96, Державна служба України з питань праці здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) регулюються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон).
Відповідно до статті 2 Закону, дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до частини 1 статті 6 Закону, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частинами 1, 2 статті 7 Закону передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до підпункту 4 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295, інспекційні відвідування проводяться: за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю.
Згідно пункту 19 вказаного порядку, за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.
Таким чином, відповідач, як контролюючий орган у сфері додержання законодавства про працю, у разі виявлення порушень законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування, повинен виносити приписи про усунення виявлених порушень, як це передбачено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295.
З матеріалів справи вбачається, що під час проведення перевірки позивача були виявлені порушення законодавства про працю наведені у висновках акта перевірки, та на підставі встановлених порушень було винесено оскаржуваний припис, відповідно до якого приписано усунути вищевказані порушення.
Щодо пункту 2 оскаржуваного припису - контролюючий орган встановив, що служба охорони праці самоусунулась від контролю за організацією газонебезпечних робіт на підприємстві, що є порушенням cm. 13 Закону України «Про охорону праці» та п. 1.15 НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт».
Відповідно до статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, в тому числі, забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються.
Відповідно до пункту 1.15 НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт», контроль за організацією газонебезпечних робіт на підприємстві здійснюється газорятувальною службою і службою техніки безпеки. Система контролю і форма участі в ньому зазначених служб повинні бути визначені в загальнозаводській інструкції, затвердженої головним інженером підприємства.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що наказом № 137 від 28.04.2017 року на підприємстві ПРАТ «Лінде Газ Україна» створено службу з охорони праці та призначено відповідального за виконання функцій служби охорони праці на підприємстві. Наказом № 133 від 28.04.2017 року створено постійно-діючу комісію з перевірки знань з питань охорони праці на підприємстві. Наказом № 139 від 04.05.2017 року затверджено перелік осіб, що мають право видавати і узгоджувати наряд-допуски. Наказом № 268 від 21.11.2016 року затверджено медичний щорічний огляд працівників. Наказом № 126 від 27.04.2017 року призначено відповідальних осіб за виробництво, безпечне виконання робіт з підвищеною небезпекою та експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки. Наказом № 187 від 26.06,2017 року було призначено начальника дільниці ОСОБА_3 відповідальною особою, в тому числі, за справний стан та безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском, за безпеку і якість ремонту, наповнення та огляд балонів.
Наказом № 126 від 27.03.2017 року було призначено посадових осіб відповідальних за виробництво, а саме: - технічним керівником усіх виробничих робіт на підприємстві, якому підпорядковуються відповідальні особи за окремими напрямами технічного нагляду призначено керівника департаменту виробництва рідинної продукції ОСОБА_4 ; - відповідальним за технічний стан та експлуатацію посудин, що працюють під тиском призначено керівника департаменту виробництва рідинної продукції ОСОБА_4 ; - відповідальним за справний стан, безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском по цеху наповнення балонів газами призначений ОСОБА_5 ; - відповідальним за справний стан, безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском по ділянці виробництва ацетилену призначений начальник дільниці виробництва ацетилену ОСОБА_3 ; - відповідальним за справний стан, безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском по департаменту з монтажу, ремонту обладнання та підтримці виробництва призначений керівник ремонтно-монтажної групи ОСОБА_6 ; - відповідальним за справний стан, безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском по групі автотранспорту призначений керівник групи автотранспорту ОСОБА_7 .
Також, на підприємстві ПРАТ «Лінде Газ Україна» затверджено: - Журнал реєстрації інструкцій з охорони праці на підприємстві; - Журнал реєстрації вступного інструктажу з питань охорони праці; - Журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці (групи з монтажу обладнання); - Журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці (цех наповнення балонів газами); - Журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці на робочому місці (ацетиленова дільниця); - Журнал обліку газонебезпечних робіт; - Журнал реєстрації нарядів допусків на проведення газонебезпечних робіт; - Журнал обліку редукторів газозварювального обладнання; - Перелік газонебезпечних робіт, які проводяться на підприємстві.
Таким чином, вищевказаними документами введеними в дію на підприємстві ПРАТ «Лінде Газ Україна», забезпечується контроль за організацією газонебезпечних робіт на виробництві, відповідно до яких встановлений перелік осіб, відповідальних за безпечну експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки, тощо.
Суд зазначає, що відповідачем жодним чином не конкретизовано, в чому саме полягає «самоусунення» служби з охорони праці за організацією газонебезпечних робіт на підприємстві, а лише наведено загальне посилання, без зазначенням будь-яких фактів, конкретних обставин порушення.
З огляду на вищевказане та враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства про працю та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 35 оскаржуваного припису - контролюючий орган встановив, що для отримання Дозволу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 06.03.2017 року №1019.17.12 на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки суб`єктом господарювання були подані недостовірні відомості, і на все зазначене устаткування в цілому не проведений технічний огляд і не визначені умови і строк подальшої безпечної експлуатації. Вищезазначене обладнання складається з декілька частин. Технічний огляд проведено тільки одній із частин обладнання, що не є підставою для можливості подальшої безпечної експлуатації устаткування в цілому.
Так, статтею 21 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що виробничі будівлі, споруди, машини, механізми, устаткування, транспортні засоби, що вводяться в дію після будівництва (виготовлення) або реконструкції, капітального ремонту тощо, та технологічні процеси повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з охорони праці.
Роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, протягом 10 робочих днів з дня надходження заяви на одержання дозволу та необхідних документів приймає рішення про видачу дозволу або про відмову в його видачі із зазначенням підстав, визначених цією статтею.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, приймає рішення про відмову у видачі дозволу в разі: - неподання роботодавцем необхідних документів та (або) їх оформлення з порушенням встановлених вимог; - подання недостовірних відомостей або висновку за результатами експертизи, який затверджено чи складено більш як за рік до дня подання заяви; - встановлення згідно з висновком за результатами експертизи невідповідності об`єкта експертизи вимогам законів та інших нормативно-правових актів з охорони праці.
Суд зазначає, що недостовірність інформації поданої для отримання Дозволу встановлюється контролюючим органом безпосередньо при наданні такої документації суб`єктом господарювання.
Судом встановлено, що контролюючим органом розглянуто подані суб`єктом господарювання документи, в тому числі, Висновок експертизи ДП «Центр сертифікації» від 31.08.2017 року № 12.3-02.2-08-0288.17 та за результатами розгляду поданих суб`єктом господарювання документів контролюючим органо не виявлено подання недостовірних відомостей, прийнято рішення про видачу Дозволу на експлуатацію обладнання.
Доказів визнання вказаного дозволу нечинним чи анулювання його відповідачем не надано та матеріали справи не містять.
При цьому, в пункті 35 Припису відповідачем жодним чином не зазначено, які саме недостовірні відомості було нібито подані суб`єктом господарювання для отримання Дозволу та в чому саме полягає недостовірність поданої суб`єктом господарювання інформації.
З матеріалів справи вбачається, що обладнання підвищеної небезпеки щодо якого проводилася перевірка в цілому проведено технічний огляд, відповідно до технічного паспорту обладнання, а у випадках закінчення граничного терміну експлуатації устаткування перед технічним оглядом проведено експертне обстеження, за наслідками якого визначено подальші умови та строк безпечної експлуатації такого устаткування, а саме:
- на ємність для рідких криогенних продуктів, робочий тиск 0.3 МПа, об`єм - 170м3, 1981р.в., Італія, реєстр.№ 1594, зав.№ 5001, було проведено експертне обстеження (технічне діагностування) 25.03.2015 року та проведено позачерговий технічний огляд після досягнення граничного строку експлуатації, про що в паспорті обладнання зроблено відповідний запис, та що підтверджується Висновком експертизи за результатами експертного обстеження № 082.15.12.1-25.29 від 25.03.2015 року. Визначено умови подальшої безпечної експлуатації та продовжено строк безпечної експлуатації на 4 роки;
- на ємність для рідких криогенних продуктів, робочий тиск 0.3 МПа, об`єм - 50м3, 1982р.в., Італія, реєстр.№ 1595, зав.№ 5002, було проведено експертне обстеження (технічне діагностування) 25.03.2015 року та проведено позачерговий технічний огляд після досягнення граничного строку експлуатації, про що в паспорті обладнання зроблено відповідний запис, та що підтверджується Висновком експертизи за результатами експертного обстеження № 083.15.12.1-25.29 від 25.03.2015 року. Визначено умови подальшої безпечної експлуатації та продовжено строк безпечної експлуатації на 4 роки;
- на посудину, робочий тиск 0,25 МПа, 1989 р.в., СРСР, реєстр.№ 65Т, зав.№ 8902111, було проведено експертне обстеження (технічне діагностування) 07.11.2017 року, та проведено позачерговий технічний огляд після досягнення граничного строку експлуатації, про що в паспорті обладнання зроблено відповідний запис. Визначено умови подальшої безпечної експлуатації та продовжено строк безпечної експлуатації на 4 роки;
- на посудину, робочий тиск 0,25 МПа, 1990 р.в., СРСР, реєстр.№ 67Т, зав.№ 9010567, було проведено експертне обстеження (технічне діагностування) 14.07.2017 року, та проведено позачерговий технічний огляд після досягнення граничного строку експлуатації, про що в паспорті обладнання зроблено відповідний запис, та що підтверджується Висновком експертизи за результатами експертного обстеження № 251.15.12.1-25.29 від 14.07.2015 року. Визначено умови подальшої безпечної експлуатації та продовжено строк безпечної експлуатації на 4 роки;
Таким чином, з огляду на вищевикладене судом встановлено, що на обладнання підвищеної небезпеки, щодо якого здійснювалася перевірка, позивачем було проведено відповідний технічний огляд (первинний, черговий, позачерговий), а у випадках закінчення граничного терміну експлуатації устаткування перед позачерговим технічним оглядом було проведено експертне обстеження (технічне діагностування), за наслідками якого визначено подальші умови та строк безпечної експлуатації такого устаткування.
Щодо тверджень контролюючого органу про проведення технічного огляду тільки одній із частин обладнання, що не є підставою для можливості подальшої безпечної експлуатації устаткування в цілому, то вони спростовуються відповідними Висновками, складеними за результатами експертного обстеження (технічного діагностування), та експлуатаційними документами обладнання, відповідно до яких експертними організаціями й проводився технічний огляд устаткування.
З огляду на вищевказане та враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства про працю та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 36 оскаржуваного припису - контролюючий орган встановив, що на все устаткування підвищеної небезпеки не проведений технічний огляд з метою визначення умов та строку подальшої безпечної експлуатації, що є порушенням ст.ст. 13, 21 Закону України «Про охорону праці», пункту 7 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 року № 687 (далі - Порядок № 687).
Так, пунктами 7-8 Порядку № 687 передбачено, що технічний огляд проводиться з метою визначення якості виготовлення, монтажу, ремонту, реконструкції і модернізації, умов та строку подальшої безпечної експлуатації устаткування, оцінки технічного стану складових частин, деталей або їх елементів, перевірки їх на відповідність технічним вимогам тощо.
Проводиться первинний, періодичний (черговий) і позачерговий технічний огляд.
Первинному технічному огляду підлягає устаткування перед введенням в експлуатацію.
Періодичний (черговий) і позачерговий технічний огляд проводиться у строки, що встановлені нормативно-правовими актами з охорони праці та експлуатаційними документами виробника.
Пунктом 3 Глави 1 Розділу VIII Правил охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском, затверджених Наказом Міністерства соціальної політики України від 05.03.2018 № 333, передбачено що технічний огляд обладнання під тиском складається із зовнішнього, внутрішнього оглядів та гідростатичного випробування. При технічному огляді допускається використовувати методи неруйнівного контролю, зокрема, метод акустичної емісії.
Пунктом 22 Правил передбачено, що періодичний технічний огляд обладнання під тиском (за винятком трубопроводів пари та гарячої води) проводиться у строки, визначені експлуатаційними документами виробника, але не рідше: 1) одного разу на 4 роки - зовнішній і внутрішній огляди; 2) одного разу на 8 років - гідростатичне випробування.
Додатком 2 до Правил охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском, встановлені також й інші строки для проведення періодичного (чергового) технічного огляду.
Пунктом 24 Правил передбачено, що позачерговий технічний огляд обладнання під тиском має бути проведений в таких випадках: 1) якщо обладнання під тиском не експлуатувалося більше 12 місяців; 2) якщо обладнання під тиском було демонтовано і встановлено на новому місці; 3) якщо проведено виправлення випинів або вм`ятин, а також ремонт із застосуванням зварки основних елементів обладнання під тиском; 4) якщо змінено більше 15 % анкерних в`язей будь-якої стінки; 5) після заміни барабана, колектора, екрана пароперегрівача, пароохолоджувача або економайзера; 6) якщо замінено одночасно більше 50 % загальної кількості екранних і кип`ятильних чи димогарних труб котла або 100 % труб пароперегрівача чи економайзера; 7) після досягнення граничного строку експлуатації обладнання під тиском, визначеного проектом, виробником, іншою нормативною документацією; 8) після аварії обладнання під тиском або його елементів, якщо за обсягом відновлювальних робіт вимагається такий огляд.
У випадках, передбачених підпунктами 7, 8, перед позачерговим технічним оглядом має бути проведене експертне обстеження (технічне діагностування) обладнання під тиском.
Пунктом 2 Порядку № 687 визначено, що граничний строк експлуатації устаткування - встановлені експлуатаційними документами строк експлуатації або величина ресурсу, після закінчення (вичерпання) яких експлуатація устаткування припиняється.
Судом встановлено, що на вказане устаткування, що працює під тиском, на яке позивачем було отримано Дозвіл Держпраці, проведено відповідний технічний огляд, з визначенням умов та строку подальшої безпечної експлуатації, що підтверджується паспортами устаткування (експлуатаційними документами) та первинною документацією наявною в матеріалах справи.
З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства про працю та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 37 оскаржуваного припису - контролюючий орган встановив, що на все устаткування підвищеної небезпеки не визначений залишковий ресурс в цілому для визначення строку безпечної експлуатації, що є порушенням ст.ст. 13, 21 Закону України «Про охорону праці», п.п. 29, 24 Порядку № 687.
Так, пунктом 2 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» визначено, що залишковий ресурс устаткування - строк експлуатації або величина ресурсу устаткування від моменту його експертного обстеження до переходу у граничний технічний стан.
Відповідно до пункту 25 Порядку, визначення залишкового ресурсу є останнім етапом проведення експертного обстеження.
Експертне обстеження устаткування, відповідно до пункту 21 Порядку, проводиться у разі: - закінчення граничного строку експлуатації; - реконструкції (перебудови) або модернізації, якщо це обумовлено нормативно-правовими актами з охорони праці; - аварії або пошкодження, спричиненого надзвичайною ситуацією природного чи техногенного характеру, з метою визначення можливості відновлення; - виявлення під час проведення технічного огляду зносу (механічного або корозійного), залишкової деформації, тріщин, інших пошкоджень складових частин, деталей або їх елементів, що перевищують допустимі значення.
З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства про працю та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 38 оскаржуваного припису - контролюючий орган встановив, що на все устаткування підвищеної небезпеки не визначено в межах залишкового ресурсу продовження строку безпечної експлуатації технологічного обладнання, що є порушенням ст. ст. 13, 21 Закону України «Про охорону праці», п. 30 Порядку № 687.
Відповідно до пункту 30 Порядку № 687, продовження експлуатації устаткування здійснюється на строк до прогнозованого переходу його у граничний технічний стан (вичерпання залишкового ресурсу) або на визначений строк (поетапне продовження строку безпечної експлуатації в межах залишкового ресурсу).
Визначення залишкового ресурсу устаткування проводиться за організаційно- методичними документами з підтвердженням фактичної величини ресурсу за допомогою відповідних засобів вимірювальної техніки.
З матеріалів справи вбачається, що було проведено експертне обстеження устаткування у зв`язку із закінченням граничного строку його експлуатації, під час якого було визначено, в тому числі, залишковий ресурс устаткування, а також встановлено продовження строку безпечної експлуатації, що підтверджується паспортами обладнання (експлуатаційними документами) та висновками експертизи за результатами експертних обстежень.
Граничний строк експлуатації іншого обладнання, визначений експлуатаційними документами - паспортом обладнання, на даний час не сплинув.
Суд зазначає, що визначення строку безпечної експлуатації в межах залишкового ресурсу є етапом саме експертного обстеження (технічного діагностування), яке відповідно до положень Порядку проводиться після закінчення граничного терміну експлуатації обладнання, встановленого експлуатаційними документами (паспортом обладнання).
Проведення періодичного (чергового) технічного огляду не передбачає визначення в межах залишкового ресурсу продовження строку безпечної експлуатації обладнання.
З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства про працю та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Так, пунктом 5 Порядку № 687 встановлено, що технічний огляд та/або експертне обстеження устаткування проводять атестовані в установленому порядку фахівці спеціалізованої, експертної та уповноваженої організації, які безпосередньо не беруть участі у проектуванні, виготовленні, постачанні, придбанні, володінні, користуванні, монтажі, налагоджуванні, технічному обслуговуванні, ремонті, модернізації, реконструкції чи заміні цього або аналогічного устаткування.
Пунктами 12 та 14 Порядку передбачено, що за результатами успішного іспиту навчальний заклад видає особі посвідчення експерта технічного з промислової безпеки за формою, наведеною у додатку до цього Порядку.
Відомості про осіб, що пройшли підготовку та успішно склали іспит на експертів, які проводять технічний огляд -та/або експертне обстеження, а також щодо проходження такими особами періодичного підвищення кваліфікації надаються протягом 5 робочих днів навчальними закладами до Держпраці, яка протягом 5 робочих днів розміщує їх на своєму офіційному веб-сайті.
Наказом Міністерства соціальної політики України 18.05.2017 № 824 затверджено перелік напрямів діяльності експертів технічних з промислової безпеки державних експертно-технічних центрів, що належать до сфери управління Державної служби України з питань праці.
Експертне обстеження (технічне діагностування) та позачерговий технічний огляд устаткування був проведений експертом технічним ОСОБА_1 та ОСОБА_10 , що підтверджується складеним Регламентом технічних оглядів машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки на продовжувальний строк безпечної експлуатації, після закінчення граничного строку експлуатації.
Відомості про атестацію експерта технічного ОСОБА_1 та ОСОБА_10 у відповідності до положень Порядку атестації фахівців, які мають право проводити технічний огляд та/або експертне обстеження устаткування підвищеної небезпеки, затверджений Наказом Держгірпромнагляду від 20.12.2006 № 16, оприлюднено на офіційному веб-сайті Державної служби України з питань праці та на офіційному веб-сайті Державного підприємства «Головний навчально-методичний центр Держпраці» (ДП «ГНМЦ»), створений наказом Держнаглядохоронпраці від 25.04.2001 № 49.
З наявних в матеріалах справи копії посвідченнь експерта технічного ОСОБА_11 .О. (посвідчення №24-17-12 виданого ДП «Центр сертифікації») та експерта технічного Хвалова Д.В. (посвідчення №82-11-10 виданого ТОВ «Товариство технічного нагляду ДІЕКС») вбачається, що вони є атестованими на технічний огляд і експертне обстеження об`єктів котлонагляду (котлів, посудин, що працюють під тиском, трубопроводів пари та гарячої води).
Суд зазначає, що ограни Держпраці уповноважені на атестацію та видачу свідоцтв експертам, при цьому доказів недійсності чи анулювання вказаних свідоцтв відповідачем не надано та матеріали справи не містять, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про наявність повноважень у вказаних експертів підстав для проведення технічного огляду вказаного обладнання.
З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку про відсутність порушень законодавства та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Так, абзацом 1 пункту 36 Порядку № 687 встановлено, що після проведення експертного обстеження фахівець експертної організації робить відповідний запис у паспорті устаткування про проведення і результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації, скріплюючи його печаткою.
Відповідно до пункту 24 Правил охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском, позачерговий технічний огляд обладнання під тиском має бути проведений у випадку досягнення граничного строку експлуатації обладнання під тиском, визначеного проектом, виробником, іншою нормативною документацією.
У випадку досягнення граничного строку експлуатації обладнання під тиском, перед позачерговим технічним оглядом має бути проведене експертне обстеження (технічне діагностування) обладнання під тиском.
Пунктом 6 Порядку № 687 передбачено, що всі звіти, акти, розрахунки, протоколи, оформлені за результатами технічного огляду та/або експертного обстеження, зберігаються роботодавцем разом з паспортом устаткування.
Пунктом 6.1 Розділу 6 ДСТУ 4046-2001 "Обладнання технологічне нафтопереробних, нафтохімічних та хімічних виробництв. Технічне діагностування. Загальні технічні вимоги" встановлено, що на кожний виконаний вид контролю складають первинну документацію. На основі первинної документації та виконаних розрахунків складають технічний висновок, до якого додають первинну документацію.
Технічний висновок щодо об`єкта є невід`ємною частиною документації на обладнання і додається до паспорта обладнання.
Таким чином, вказане свідчить про відсутність порушень законодавства про працю станом на момент проведення перевірки та безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Відповідно до пункту 32 Порядку № 687, за результатами експертного обстеження експертна організація готує висновок експертизи.
Висновок експертизи повинен містити: - виклад підстав для проведення експертного обстеження; - мету проведення експертного обстеження; - загальні відомості про устаткування; - відомості про експертну організацію та фахівців, що проводили експертне обстеження; - відомості про розглянуті в процесі експертного обстеження технічні, експлуатаційні, організаційно-методичні та нормативні документи; - паспортні дані устаткування; - програму робіт з експертного обстеження; - відомості про відповідність фактичних умов експлуатації устаткування паспортним даним; - результати експертного обстеження; - висновки із зазначенням залишкового ресурсу або продовженого строку безпечної експлуатації устаткування; - рекомендації щодо умов експлуатації устаткування.
Відповідно до пункту 35 Порядку № 687, до висновку експертизи додаються звіти, акти, розрахунки, протоколи за результатами проведених робіт тощо.
Судом встановлено, що у вказаному висновку міститься визначення подальшого строку безпечної експлуатації посудини (4 роки) та дозволені робочі параметри, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Пунктом 35 Порядку № 687 визначено, що до висновку експертизи додаються звіти, акти, розрахунки, протоколи за результатами проведених робіт тощо.
З документації, складеної за наслідками експертного обстеження, вбачається, що технічним експертом було визначено в межах залишкового ресурсу продовження строку безпечної експлуатації устаткування на 4 роки, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 49 оскаржуваного припису - контролюючим органом було встановлено, що технічний огляд і експертне обстеження проводиться без участі роботодавця або призначених ним відповідальних осіб, що є порушенням ст.ст. 13, 21 Закону України «Про охорону праці», п.3 Порядку № 687 та пункту 50 оскаржуваного припису контролюючим органом було встановлено, що роботодавець не призначив у разі проведення технічного огляду та/або експертного обстеження відповідальних осіб з наданням права підпису актів, висновків та інших матеріалів, що є порушенням ст.ст. 13, 21 ЗУ «Про охорону праці», п. 4 Порядку № 687
Так, пунктом 3 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» передбачено, що технічний огляд та/або експертне обстеження проводиться за участю роботодавця або призначених ним відповідальних осіб.
Пунктом 4 Порядку № 687 визначено, що у разі проведення технічного огляду та/або експертного обстеження роботодавець зобов`язаний:
- призначити відповідальних осіб з наданням права підпису актів, висновків та інших матеріалів;
- підготувати усталювання до проведення технічного огляду та/або експертного обстеження відповідно до вимог організаційно-методичних документів;
надати фахівцям спеціалізованої, експертної або уповноваженої організації всі технічні та експлуатаційні документи, які містять дані про усталювання за весь період експлуатації;
- організувати і разом з фахівцями спеціалізованої, експертної або уповноваженої організації забезпечити безпечне проведення робіт з технічного огляду та/або експертного обстеження.
Таким чином, проведення будь-якого технічного огляду та/або експертного обстеження устаткування передбачає вчинення роботодавцем певних попередніх (підготовчих) дій, без яких подальше проведення такого огляду та/або обстеження технічними експертами спеціалізованих організацій неможливе (підготовка устаткування для проведення огляду, надання фахівцям технічних та експлуатаційних документів устаткування тощо). Проведення таких підготовчих дій без участі роботодавця або відповідальних на підприємстві осіб неможливе, та матиме наслідком не проведення такого огляду та/або обстеження взагалі.
Як було встановлено судом вище та підтверджується внутрішніми розпорядчими документами позивача, що останнім були призначені особи, відповідальні за технічний нагляд, безпечну роботу та експлуатацію посудин, що працюють під тиском.
До компетенції осіб, відповідальних за виробництво, відноситься в тому числі й підписання всіх актів, висновків та інших матеріалів, які складаються в процесі технічного огляду та/або експертного обстеження устаткування, яке перебуває в зоні відання їх виробництва.
При цьому, вчинення роботодавцем всіх необхідних попередніх (підготовчих) дій, передбачених пунктом 4 Порядку № 687, підтверджується проведеними належним чином технічними оглядами та експертними обстеженнями устаткування, про що в паспортах обладнання зроблено відповідні записи, а також висновками експертиз, які є невід`ємними частинами експлуатаційної документації устаткування.
Крім того, контролюючим органом жодним чином не зазначено, в чому саме полягало та яким чином ним було зафіксовано (відображено) проведення технічного огляду і експертного обстеження без участі роботодавця або призначених ним відповідальних осіб. В пункті 49 та 50 Припису контролюючим органом зроблено лише загальне посилання на відповідну норму права Порядку № 687, без зазначення жодних конкретних обставин, фактів порушення.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Так, пунктом 4.12 НПАОП 0.00-1.65-88 «Правила безпеки при виробництві та споживанні виробів розділення повітря» передбачено, що експлуатація обладнання допускається лише при тиску та температурі, вказаних в посвідченні, паспорті чи інструкції з експлуатації.
Відповідно до пункту 2 Правил, експертне обстеження (технічне діагностування) - комплекс робіт з визначення технічного стану, умов і строку подальшої безпечної експлуатації устаткування з урахуванням режиму роботи, а також визначення потреби у проведенні ремонту, модернізації, реконструкції або виведенні з експлуатації (далі - експертне обстеження).
Пунктом 36 Правил передбачено, що після проведення експертного обстеження фахівець експертної організації робить відповідний запис у паспорті устаткування про проведення і результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації, скріплюючи його печаткою.
Зміна експлуатаційних параметрів устаткування, що пропонується за результатами експертного обстеження, повинна підтверджуватися технічними розрахунками відповідно до вимог організаційно-методичних та нормативних документів.
Таким чином, законодавство України про охорону праці передбачає зміну експлуатаційних умов устаткування на підставі висновків експертного обстеження, обґрунтування чого має бути чітко відображено у відповідному висновку, складеному за результатами експертного обстеження.
Відповідно до положень Порядку № 687, за результатами експертного обстеження експертною організацією готується відповідний висновок експертизи. До висновку експертизи додаються звіти, акти, розрахунки, протоколи за результатами проведених робіт тощо.
Судом встановлено, що зміна експлуатаційних параметрів устаткування підтверджується висновками, складеними за результатом проведення експертного обстеження, та доданими до висновків технічними розрахунками, при цьому суд зазначає, що в даному випадку судом не досліджується обґрунтування та підстави зміни експлуатаційних параметрів устаткування.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Так, пунктом 25 Порядку № 687 передбачено, що одним із етапів експертного обстеження устаткування є визначення залишкового ресурсу устаткування.
Пунктом 26 Порядку № 687 визначено, що програма робіт з експертного обстеження є складовою частиною висновку експертизи і розробляється експертною організацією відповідно до вимог організаційно-методичних документів з урахуванням особливостей і специфіки експлуатації устаткування.
Програмою робіт з експертного обстеження передбачається, в тому числі, прогнозування технічного стану устаткування на продовжуваний строк безпечної експлуатації та підготовка рішення щодо умов і строку його подальшої безпечної експлуатації з урахуванням режиму роботи, визначенням заходів щодо забезпечення безпечної експлуатації устаткування на продовжуваний строк, а також потреби у проведенні ремонту, модернізації, реконструкції або виведенні з експлуатації.
Відповідно до пункту 29 Порядку № 687 для визначення строку безпечної експлуатації устаткування експертна організація: - аналізує результати проведених робіт; - визначає його залишковий ресурс; - готує технічне рішення щодо умов продовження строку безпечної експлуатації; - приймає рішення про умови і строк подальшої безпечної експлуатації устаткування з урахуванням режиму роботи та проведення власником заходів щодо забезпечення безпечної експлуатації устаткування або про припинення експлуатації.
Продовження експлуатації устаткування здійснюється на строк до прогнозованого переходу його у граничний технічний стан (вичерпання залишкового ресурсу) або на визначений строк (поетапне продовження строку безпечної експлуатації в межах залишкового ресурсу).
Визначення залишкового ресурсу устаткування проводиться за організаційно- методичними документами з підтвердженням фактичної величини ресурсу за допомогою відповідних засобів вимірювальної техніки.
За результатами експертного обстеження експертною організацією можуть готуватися такі висновки: продовження експлуатації усталювання згідно з установленими в експлуатаційних документах параметрами; продовження експлуатації усталювання з обмеженням її параметрів та/або на визначений строк, тощо.
Відповідно до пункту 32 Порядку №687, за результатами експертного обстеження експертна організація готує висновок експертизи.
Висновок експертизи повинен містити, в тому числі, висновки із зазначенням залишкового ресурсу або продовженого строку безпечної експлуатації усталювання.
Таким чином, законодавством передбачено, що висновок складений за результатами експертного обстеження має містити або визначення залишкового ресурсу, або визначення продовженого строку безпечної експлуатації обладнання.
Пунктом 6 Порядку передбачено, що всі звіти, акти, розрахунки, протоколи, оформлені за результатами технічного огляду та/або експертного обстеження, зберігаються роботодавцем разом з паспортом устаткування.
Пунктом 6.1 Розділу 6 ДСТУ 4046-2001 "Обладнання технологічне нафтопереробних, нафтохімічних та хімічних виробництв. Технічне діагностування. Загальні технічні вимоги" встановлено, що на кожний виконаний вид контролю складають первинну документацію. На основі первинної документації та виконаних розрахунків складають технічний висновок, до якого додають первинну документацію.
Технічний висновок щодо об`єкта є невід`ємною частиною документації на обладнання і додається до паспорта обладнання.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Пунктом 36 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» передбачено, що після проведення експертного обстеження фахівець експертної організації робить відповідний запис у паспорті устаткування про проведення і результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації, скріплюючи його печаткою.
Пунктом 6 Порядку передбачено, що всі звіти, акти, розрахунки, протоколи, оформлені за результатами технічного огляду та/або експертного обстеження, зберігаються роботодавцем разом з паспортом устаткування.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Щодо пункту 63 оскаржуваного припису контролюючим органом було встановлено, що технічний директор не організував роботу щодо забезпечення вимог НПАОП 0.00-5.11-85 в цілому по підприємству», що є порушенням статті 13 ЗУ № 2694 та п.2.2. НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт».
Так, НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція...» встановлює загальні положення та основні вимоги щодо організації та безпечного проведення газонебезпечних робіт, порядок їх підготовки та безпосереднього виконання.
Пунктом 2.2 НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція...» передбачено, що головний інженер зобов`язаний: - організувати роботу по забезпеченню виконання вимог цієї інструкції в цілому по підприємству; - вживати заходів щодо скорочення кількості газонебезпечних робіт відповідно до вимог п. 1.6 цієї Інструкції; - забезпечити створення навчально-тренувальних полігонів і тренажерів для навчання безпечним методам проведення газонебезпечних робіт.
Судом встановлено, що для забезпечення вимог НПАОП 0.00-5.11-85, в тому числі, на підприємстві було затверджено створено службу з охорони праці та призначено відповідального за виконання функцій служби охорони праці на підприємстві, створено постійно-діючу комісію з перевірки знань з питань охорони праці на підприємстві, затверджено перелік осіб, що мають право видавати і узгоджувати наряд-допуски, затверджено медичний щорічний огляд працівників, призначено відповідальних осіб за виробництво, безпечне виконання робіт з підвищеною небезпекою та експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки; призначено відповідальну особу, в тому числі, за справний стан та безпечну експлуатацію посудин, що працюють під тиском, за безпеку і якість ремонту, наповнення та огляд балонів, призначено посадових осіб відповідальних за виробництво.
Таким чином, всі вимоги, встановлені НПАОП 0.00-5.11-85 «Типова інструкція...», виконані та впроваджуються роботодавцем в роботі підприємства.
Крім того, контролюючим органом жодним чином не зазначено, виконання яких саме вимог НПАОП 0.00-5.11 -85 не забезпечує технічний директор підприємства. Зроблено лише загальне посилання на норму права, без зазначення конкретних обставин, фактів порушення трудового законодавства.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність винесення Припису про усунення порушення в цій частині.
Також, суд зазначає, що в межах даної справи не досліджувались правомірність винесення висновків експертизи за результатами експертного обстеження та наявність чи відсутність в них певних недоліків, оскільки вказані висновки є чинними, доказів їх скасування, анулювання чи визнання нечинними матеріали справи не містять, у зв`язку з чим судом досліджувалась та перевірялось саме дотримання позивачем процедури передбаченої законодавством та вчинення необхідних заходів для експлуатації певного обладнання.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.1 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 1921,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №1491 від 15.05.2019 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в розмірі 1921,00 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №3/5.4-07 від 30.01.2019 року в частині пунктів: 2, 35, 36, 37, 38, 42, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 57, 58, 59, 63.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 18.10.2019 року.

Суддя М.В. Дєєв