Справа № 320/5416/19
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 жовтня 2019 року м. Київ № 320/5416/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до товариства з обмеженою відповідальністю Приват Енерджі про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до товариства з обмеженою відповідальністю Приват Енерджі, в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та території автомобільної газонаповнювальної компресорної станції відповідача за адресою: Київська обл., м. Вишневе, вул. Чорновола, буд. 51В1, шляхом зобов`язання повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 28.08.2019 № 707.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу.

Дослідивши подану позовну заяву та приєднані до неї документи, суд вважає за необхідне залишити позов без руху у зв`язку з його невідповідністю вимогам положень статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, зокрема, у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в своїй постанові від 31.10.2018 у справі №826/14758/17 зазначив, що відсутність мотивованої оцінки кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, незазначення мотивів відхилення кожного аргументу учасника свідчать, що висновки судів про визнання підтвердженими обставин існування підстав для застосування заходів реагування є передчасними та необґрунтованими, здійсненими на підставі неповно встановлених обставин, які мають значення для правильного вирішення спору. Таким чином, у справах за позовами про застосування заходів реагування у вигляді зупинення підприємств (в тому числі експлуатації приміщень та обладнання) позивач повинен не просто надати акт перевірки, а довести наявність зафіксованих порушень, а також обґрунтувати, яку небезпеку для життя людей створюють ці порушення. Проте у більшості випадків контролери наводять лише загальні формулювання та не вказують конкретних наслідків кожного порушення.

Як слідує з частини 5 статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Отже, при підготовці та подачі позовної заяви з предметом позову про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи приміщень, будівель, споруд, обладнання тощо, органи ДСНС зобов`язанні обґрунтувати у позові, зокрема, що саме (яке порушення, недолік тощо) та у який спосіб може спричинити загрозу життю та/або здоров`ю людей у разі не зупинення перелічених об`єктів.

В супереч положенням статті160 Кодексу адміністративного судочинства України та правовим висновкам Верховного Суду, позивач не обґрунтовував свої вимоги в частині існування загрози життю та/або здоров`ю людей за умови не зупинення об`єктів, на які посилається у позові, а також не навів належного обґрунтування необхідності зупинення такого об`єкта цілком, не обмежившись при цьому необхідністю зупинки лише частини приміщень, будівель, споруд, обладнання чи механізмів, а отже має місце існування недоліку, який підлягає усуненню.

На підставі положень статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві має бути зазначено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначено докази, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачем допущено порушення в цій частині, а саме не вказано обов`язкової інформації, з долученими письмовими доказами, про приналежність об`єкта, що підлягає зупиненню (роботи) суб`єкту перевірки. Отже, такий недолік має бути усуненим, оскільки може порушити основоположні принципи Конституції України щодо закріпленого за певною особою права власності, яке є непорушним.

Крім того, позивачем у змісті позову не вказано даних про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, що також є недоліком, який має бути усуненим.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви, про які йдеться в цій ухвалі, повинні бути усунені шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, відповідно до кількості учасників справи, із розрахунку одного екземпляру для суду, з урахуванням вимог передбачених статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, але не виключно, яка повинна містити:

1) обґрунтовування позовних вимог в частині існування загрози життю та/або здоров`ю людей за умови не зупинення об`єктів, на які посилається позивач у позові, а також належне обґрунтування необхідності зупинення об`єкта, що описується у позовній заяві, цілком, не обмежившись при цьому необхідністю зупинки лише частини приміщень, будівель, споруд, обладнання чи механізмів;

2) інформацію, з долученими письмовими доказами, про приналежність об`єкта, що підлягає зупиненню (роботи) суб`єкту перевірки;

3) дані про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Керуючись статтями 160, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до товариства з обмеженою відповідальністю Приват Енерджі про застосування заходів реагування,- залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає окремому оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панченко Н.Д.