Справа № 320/366/19
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року № 320/366/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Михайлівсько-Рубежівського сільського голови Помазана Андрія Сергійовича та Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправною бездіяльність та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Михайлівсько-Рубежівського сільського голови Помазана Андрія Сергійовича та Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Михайлівсько-Рубежівського сільського голови Помазана Андрія Сергійовича та Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області при підготовці та проведенні громадських обговорень та громадських слухань з питань добровільного приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади Києво-Святошинського району Київської області (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до Ірпінської міської територіальної громади Київської області;

- визнати протиправним та скасувати рішення Михайлівсько-Рубежівської сільської ради «Про надання згоди на добровільне приєднання до територіальної громади міста обласного значення» від 06.12.2018 № 3/47.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що процедура добровільного об`єднання територіальних громад Михайлівсько-Рубежівської сільської ради з Ірпінської міської територіальної громади Київської області відбувалась без належної організації і проведення публічних заходів, передбачених для публічного громадського обговорення, без вчасного проведення громадських слухань. Оприлюднення нормативно-правових та інших документів відбулось запізно. Наголошував, що оскаржувані рішення прийняті відповідачем з порушенням процедури, визначеної Законом України "Про добровільне об`єднання територіальних громад" та Порядком проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженого рішенням Михайлівсько-Рубежівської сільської ради № 3/2 від 06.10.2018, без врахування думки більшості територіальної громади та порушують право позивача на свободу вибору місця проживання та добровільне об`єднання (приєднання).

Ухвалою суду від 23 січня 2019 року провадження у справі відкрито та призначено розгляд справи на 12 березня 2019 року.

Ухвалою суду від 23 січня 2019 року позивачу відмовлено у забезпечені позову шляхом зупинення дії рішення Михайлівсько-Рубежівської сільської ради «Про надання згоди на добровільне приєднання до територіальної громади міста обласного значення» від 06.12.2018 № 3/47.

12 березня 2019 розгляд справи відкладено за заявою позивача.

У зв`язку з неявкою сторін 10 квітня 2019, 06 червня 2019 розгляд справи відкладався.

Відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого він заперечував проти її задоволення. Зазначав на обґрунтування таких заперечень про те, що при прийнятті оскаржуваного рішень Михайлівсько-Рубежівської сільська рада діяла в межах Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад", Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", з повним дотримання процедури, передбаченої Порядком проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженого рішенням Михайлівсько-Рубежівської сільської ради № 3/2 від 06.10.2018. Вказував, що оскаржуване рішення приймалися за результатами проведених громадських обговорень, що підтверджується Протоколом від 03.12.2018, з урахуванням думки більшості, та були оприлюднені на офіційному сайті Михайлівсько-Рубежівської сільської ради. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

В судове засідання, призначене на 23 липня 2019 сторони не прибули, надали заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження.

На підставі ст. ст. 194, 205 Кодексу адміністравного судочинства України судом прийнято рішення про подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

30 жовтня 2018 року до Михайлівсько-Рубежівської сільської ради надійшла пропозиція (ініціатива) Михайлівсько-Рубежівської сільського голови щодо добровільного приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до територіальної громади міста обласного значення Ірпінь, про що видано розпорядження від 05 листопада 2018 року № 63.

Розпорядженням № 63 визначено винести на громадське обговорення питання підтримки вказаної пропозиції, призначивши розгляд цього питання на 03 грудня 2018 року в приміщенні Михайлівсько-Рубежівської сільської ради за адресою вул. Шкільна 1.

Оголошення розміщено на офіційному сайті Михайлівсько-Рубежівської сільської ради 29 листопада 2018 (не пізніше як за три дні до громадського слухання).

03 грудня 2018 року відбулись громадські обговорення (збори) територіальної громади села Михайлівка-Рубежівка, оформлені протоколом від 03 грудня 2018 року з порядком денним «Про розгляд пропозиції Михайлівсько-Рубежівського сільського голови щодо ініціювання добровільного приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до Ірпінської міської територіальної громади Київської області.

Як вбачається з вказаного протоколу, усього на зборах були присутні 78 осіб, у тому числі зареєстрованих 78.

Зі змісту протоколу слідує, що на зборах територіальної громади було оголошено пропозицію Михайлівсько-Рубежівського сільського голови щодо добровільного об`єднання територіальних громад та здійснено її обговорення.

За наслідками обговорення зборами територіальної громади Михайлівсько-Рубежівського сільської ради 76-ю голосами «за» було прийняте рішення про схвалення та підтримку пропозиції Михайлівсько-Рубежівського сільського голови щодо добровільного приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до Ірпінської міської територіальної громади Київської області.

Розглянувши пропозицію Михайлівсько-Рубежівського сільського голови, врахувавши результати її громадського обговорення, Михайлівсько-Рубежівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області прийняла рішення від 06 грудня 2018 року № 3/47, яким вирішила дати згоду на добровільне приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до Ірпінської міської територіальної громади Київської області.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Статтею 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» від 21.05.1997 року №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) визначено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Згідно з статтею 4 Закону №280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 6 Закону №280/97-ВР первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Територіальні громади в порядку, встановленому законом, можуть об`єднуватися в одну сільську, селищну, міську територіальну громаду, утворювати єдині органи місцевого самоврядування та обирати відповідно сільського, селищного, міського голову.

Територіальні громади села, селища, міста, що добровільно об`єдналися в одну територіальну громаду, можуть вийти із складу об`єднаної територіальної громади в порядку, визначеному законом.

Частиною 1 статті 10 Закону №280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до статті 25 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад врегульовано Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 № 157-VIII (далі - Закон № 157-VIII).

Частиною 1 статті 3 Закону № 157-VIII визначено, що суб`єктами добровільного об`єднання територіальних громад є суміжні територіальні громади сіл, селищ, міст.

Згідно зі статтею 4 Закону № 157-VIII добровільне об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких умов:

1) у складі об`єднаної територіальної громади не може існувати іншої територіальної громади, яка має свій представницький орган місцевого самоврядування;

2) територія об`єднаної територіальної громади має бути нерозривною, межі об`єднаної територіальної громади визначаються по зовнішніх межах юрисдикції рад територіальних громад, що об`єдналися;

3) об`єднана територіальна громада має бути розташована в межах території Автономної Республіки Крим, однієї області;

4) при прийнятті рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад беруться до уваги історичні, природні, етнічні, культурні та інші чинники, що впливають на соціально-економічний розвиток об`єднаної територіальної громади;

5) якість та доступність публічних послуг, що надаються в об`єднаній територіальній громаді, не можуть бути нижчими, ніж до об`єднання.

Адміністративним центром об`єднаної територіальної громади визначається населений пункт (село, селище, місто), який має розвинуту інфраструктуру і, як правило, розташований найближче до географічного центру території об`єднаної територіальної громади.

Добровільне об`єднання територіальних громад не призводить до зміни статусу населених пунктів як сільської чи міської місцевості.

Найменування об`єднаної територіальної громади, як правило, є похідним від найменування населеного пункту (села, селища, міста), визначеного її адміністративним центром.

Відповідно до статті 5 Закону № 157-VIII ініціаторами добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст можуть бути:

1) сільський, селищний, міський голова;

2) не менш як третина депутатів від загального складу сільської, селищної, міської ради;

3) члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи;

4) органи самоорганізації населення відповідної території (за умови представлення ними інтересів не менш як третини членів відповідної територіальної громади).

2. Пропозиція щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад повинна, зокрема, містити:

1) перелік територіальних громад, що об`єднуються, із зазначенням відповідних населених пунктів;

2) визначення адміністративного центру об`єднаної територіальної громади та її найменування.

Сільський, селищний, міський голова забезпечує вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи.

Порядок проведення громадського обговорення з питань, передбачених цим Законом, визначається сільською, селищною, міською радою.

Згідно з статтею 6 Закону № 157-VIII сільський, селищний, міський голова після прийняття відповідною радою рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад надсилає пропозицію про таке об`єднання сільському, селищному, міському голові суміжної територіальної громади.

Сільський, селищний, міський голова суміжної територіальної громади забезпечує вивчення пропозиції щодо добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи або про відмову в наданні згоди.

У разі прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад сільський, селищний, міський голова, який ініціював об`єднання, приймає рішення про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад та інформує про це Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідні обласну раду, обласну державну адміністрацію.

Спільна робоча група формується з однакової кількості представників від кожної територіальної громади, що об`єднується.

Утворення спільної робочої групи є початком процедури добровільного об`єднання територіальних громад.

Спільна робоча група готує проекти відповідних рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад.

Частинами 1-4 статті Закону № 157-VIII передбачено, що проекти рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад повинні, зокрема, містити:

1) перелік територіальних громад, що об`єднуються, із зазначенням відповідних населених пунктів;

2) визначення адміністративного центру об`єднаної територіальної громади та її найменування;

3) план організаційних заходів щодо добровільного об`єднання територіальних громад.

Питання про схвалення проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад розглядається сільськими, селищними, міськими радами протягом 30 днів з дня його внесення на їх розгляд та з врахуванням результатів громадського обговорення.

Схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад у п`ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

Відповідно до частини 1 статті Закону № 157-VIII об`єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об`єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону.

Рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад приймається на сесії відповідної сільської, селищної або міської ради після проведення громадських обговорень, на яких заслуховується пропозиція щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад.

Матеріалами справи підтверджується, що пропозиція Михайлівсько-Рубежівського голови сільської ради від 30 жовтня 2018 року була розглянута на громадських зборах, які були скликані головою та відбулись 03 грудня 2018.

За результатами громадських обговорень, зборами територіальної громади села Михайлівка-Рубежівка прийняте рішення про схвалення та підтримку пропозиції Михайлівсько-Рубежівського сільського голови щодо добровільного приєднання Михайлівсько-Рубежівської сільської територіальної громади (сіл Михайлівка-Рубежівка та Забуччя) до Ірпінської міської територіальної громади Київської області.

Оцінивши аргументи позивача в аспекті вказаних положень нормативно-правових актів, суд дійшов висновку, що рішення Михайлівсько-Рубежівської сільської ради «Про надання згоди на добровільне приєднання до територіальної громади міста обласного значення» від 06.12.2018 № 3/47 прийнято на підставі, в межах повноважень та в порядку, що визначені у Законі України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 № 157-VIII та у Законі України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 року №280/97-ВР.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Позивач належних і достатніх доказів, які б спростовували доводи відповідача, не надав.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованими і задоволенню не підлягає.

Беручи до уваги висновок суду про відмову у задоволенні позову, понесені позивачем витрати, пов`язані з розглядом справи, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Василенко Г.Ю.