Справа № 120/3219/19-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2019-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

11 жовтня 2019 р. Справа № 120/3219/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс Михайло Богданович, перевіривши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2

до Виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, Комунального підприємства "Турбота" Стрижавської селищної ради

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, Комунального підприємства «Турбота» Стрижавської селищної ради, в якій позивачі просить:

- визнати протиправним та нечинним рішення виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 18.04.2019 року № 75 «Про затвердження тарифів КП «Турбота» на утримання будинків та прибудинкових територій в житлових масивах «Агромаш» та «СВК» в смт Стрижавка», з моменту його прийняття;

- визнати протиправними дії посадових осіб КП «Турбота» Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, щодо нарахування з 01.06.2019 року оплати за новими тарифами на утримання будинків та прибудинкової території мешканцям будинків Житлового містечка (вул. Алеї), смт. Стрижавка, Вінницького району.

Обгрунтовуючи свої вимоги, позивачі зазначили, що директор КП «Турбота» Білоконь М.М. звернувся листом від 13.03.2019 року № 381 до виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області про затвердження тарифів на утримання будинків та прибудинкових територій в Житлових масивах «Агромаш» та «СВК» в смт. Стрижавка.

18 квітня 2019 року виконавчий комітет Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, розглянувши лист директора КП «Турбота» ОСОБА_3 , прийняв рішення № 75 «Про затвердження тарифів КП «Турбота» та затвердив тарифи на утримання будинків та прибудинкових територій окремо по кожному будинку в житловому масиві «Агромаш» та «СВК». На думку позивачів, рішення від 18.04.2019 року прийнято із грубими процедурними порушеннями та всупереч Конституції, законів України і нормативно правових актів Кабінету Міністрів України.

Мотивом позову в частині визнання протиправними дій посадових осіб КП «Турбота» зазначено те, що комунальне підприємством, діючи у статусі виконавця комунальних послуг, здійснювало нарахування споживачам (у тому числі позивачам) з 01.06.2019 року оплати комунальних послуг за новими тарифами на підставі незаконного рішення органу місцевого самоврядування.

Тому, не погоджуючись із рішенням органу місцевого самоврядування та діями виконавця комунальних послуг, позивачі звернулися до суду із цим позовом.

Нормами пунктів 4 та 6 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства, чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, а також чи немає інших підстав для повернення позовної заяви.

Надавши оцінку матеріалам позовної заяви, суд доходить висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви із наступних мотивів.

Як видно із прохальної частини позову, разом із вимогою про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, позивачем заявлено позовну вимогу про визнання протиправними дій посадових осіб КП «Турбота» Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, щодо нарахування з 01.06.2019 року оплати за новими тарифами на утримання будинків та прибудинкової території мешканцям будинків Житлового містечка (вул. Алеї), смт. Стрижавка, Вінницького району.

Надаючи оцінку позовній вимозі про оскарження дій посадових осіб комунального підприємства, з метою вирішення процесуального питання про її предметну юрисдикцію, суд керується такими мотивами.

В силу норми ч. 1 ст. 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, єдність системи судоустрою забезпечується, в тому числі єдністю судової практики.

Згідно ч. 1 ст. 36 Закону № 1402-VIII, Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 36 Закону № 1402-VIII передбачено, що Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Нормою ч. 5 ст. 242 КАС України, встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Правило подібного змісту містить ч. 6 ст.13 Закону № 1402-VIII, в силу якого, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Як випливає із норми ч. 6 ст. 346 КАС України, завдання забезпечувати єдність судової практики із питань предметної юрисдикції судових спорів покладено на Велику Палату Верховного Суду.

Суд враховує, що у п. 22 Постанови від 4 вересня 2018 року (справа № 823/2042/16, провадження № 11-377апп18) Велика Палата Верховного Суду дійшла правового висновку, що критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Разом із тим, надаючи оцінку наявному спору між сторонами у контексті тих елементів, які є визначальними для розмежування судової юрисдикції, необхідно зазначити наступне.

У теорії держави та права поняття "правовідносини", зазвичай, розуміються як різновид передбачених юридичними нормами чи зумовлених принципами права ідеологічних суспільних відносин, що встановлюються між суб`єктами права щодо об`єктів права на підставі юридичних фактів і виражаються у взаємних правах і обов`язках цих суб`єктів (див., наприклад: ОСОБА_4 Основи загальної теорії права та держави. Навч. посібник. Вид. 9-те, зі змінами. Львів: Край, 2009. С. 133-136; Загальна теорія держави і права: (Підручник для студентів юридичних вищих навчальних закладів] / М. В. Цвік, О. В.Петришин, Л. В. Авраменко та ін.; За ред. д-ра юрид. наук, проф., акад. АПрН України М. В. Цвіка, д-ра юрид. наук, проф., акад. АПрН України О. В. Петришина. Харків: Право, 2009. С. 334-350).

Правовідносини мають свою структуру і включають в себе такі обов`язкові елементи: суб`єкти, об`єкт та зміст правовідносин.

При цьому, суб`єкти правовідносин - це правоздатна і дієздатна особи, що є носіями юридичних прав і обов`язків: носій права та носій обов`язків.

Об`єкт правовідносин - це реальне (матеріальне або нематеріальне) благо, з приводу якого суб`єкти вступають у правовідносини.

Зміст правовідносин - це суб`єктивні права і юридичні обов`язки учасників правових відносин.

Разом із тим, суб`єктивне право - це передбачена нормою права міра можливої поведінки особи. Зокрема, можливість діяти відповідно до свого бажання, можливість вимагати певних дій від інших суб`єктів, зобов`язаних на це, можливість звернутися до компетентного органу чи посадової особи за захистом свого суб`єктивного права.

Щодо суб`єктного складу спору позивачів із КП «Турбота» Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, його посадовими особами та його правової природи, суд зазначає наступне.

За загальним правилом, одним із суб`єктів спірних правовідносин на які згідно п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України поширюється юрисдикція адміністративних судів є суб`єкт владних повноважень.

Визначення поняття суб`єкта владних повноважень міститься у п. 7 ч. 1 ст. 19 КАС України, згідно якої суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Як встановлено із матеріалів позовної заяви, позивачами, заявлено вимогу про визнати протиправним дії посадових осіб КП «Турбота» Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, щодо нарахування з 01.06.2019 року оплати за новими тарифами на утримання будинків та прибудинкової території мешканцям будинків Житлового містечка (вул. Алеї), смт. Стрижавка, Вінницького району.

Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки визначаються Законом України "Про житлово-комунальні послуги" № 1875-VI від 24.06.2004 року.

Відповідно до ст. 1 цього Закону України житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.

Комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газопостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством (п. 10 ст. 1 Закону № 1875-VI)

Згідно зі ст. 19 цього ж Закону, відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник.

Суд зазначає, що КП «Турбота» є юридичною особою комунальної форми власності, що діє на підставі Статуту, має самостійний баланс, розрахункові рахунки в банках, печатку тощо. Отже, Комунальне підприємство «Турбота» хоча і засноване Стрижавською селищною радою, проте є самостійним господарюючим суб`єктом та не має ознак суб`єкта владних повноважень. У спірних правовідносинах комунальне підприємство є виконавцем комунальних послуг.

Відтак, дії зазначеного підприємства та його посадових осіб не можуть бути предметом судового контролю суду адміністративної юрисдикції. До них мають застосовуватися положення, що дозволяють вдатися до інших юрисдикційних форм захисту від порушень прав чи інтересів.

Об`єктом спірних правовідносин між позивачами та комунальним підприємством є комунальні послуги, тарифи на які, на думку позивачів, не відповідають вимогам нормативно - правових актів. Водночас змістом спірних правовідносин стали взаємні права та обов`язки позивачів та КП «Турбота» як споживачів та виконавця комунальних послуг відповідно.

Тому, спір позивачів із КП «Турбота» та його посадовими особами має приватно-правовий характер, оскільки виник між суб`єктами цивільних правовідносин, які носять договірний характер та стосується цивільних прав у відносинах в сфері надання комунальних послуг.

Як передбачено ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, позовна вимога про визнання протиправними дій посадових осіб КП «Турбота» Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, щодо нарахування з 01.06.2019 року оплати за новими тарифами підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. 6 ст. 21 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Разом з тим не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 172 КАС України).

Наслідок порушення наведених норм процесуального закону передбачений нормою п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України, якою передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, у яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Отже, враховуючи, що позивачем в позовній заяві заявлено вимоги, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства (адміністративного та цивільного), позовна заява підлягає поверненню позивачеві на підставі п. 6 ч. 4 ст. 169 КАС України.

При цьому згідно із ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 21, 169, 172, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ

1. Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, Комунального підприємства «Турбота» Стрижавської селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення разом з доданими до неї матеріалами повернути особам, які її подали.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особам, які подали позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Богоніс Михайло Богданович