Справа № 337/2321/19
Суддя: Бредун Д. С.
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЄУН № 337/2321/19
Провадження № 2-а/337/49/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року м. Запоріжжя

Хортицький районний суд міста Запоріжжя у складі: головуючого судді Бредун Д.С., при секретарі Шварцер Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до головного державного інспектора Головного управління Держпраці у Запорізькій області Ващиліної Ірини Валеріївни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Хортицького районного суду м. Запоріжжя з адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову №ЗП1568/566/АВ/П/ПТ/ПС від 27.05.2019 про накладення штрафу на ОСОБА_1 відповідно до ст. 1886 КУпАП, винесену головним державним інспектором Головного управління Держпраці у Запорізькій області Ващиліною І.В., та закрити справу про адміністративне правопорушення за ст. 1886 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Позивач вважає вказану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню, і обґрунтовує свій позов тим, що до її посадових обов`язків не відноситься вирішення питань про виплату заробітної плати, що є повноваженнями директора з економіки та фінансових питань. Окрім того пояснює, що в даному випадку також відсутній склад правопорушення, а саме: наявність вини особи, оскільки затримки у виплаті заробітної плати мали місце з об`єктивних причин, таких як відсутність обігових коштів в зв`язку з регуляторним тиском зі сторони НКРЕКП.

Ухвалою судді від 04 липня 2019 року було відкрите спрощене провадження за вказаним адміністративним позовом, у якій роз`яснено відповідачу необхідність подати відзив (пояснення) на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справіта призначено судовий розгляд у відкритому судовому засіданні. Крім того відповідачу роз`яснено положення ч.2 ст. 77 КАС України, а також те, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Позивач в судове засідання надав заяву про розгляд справи за його відсутності та задоволення позову в повному обсязі.

Відзив від відповідача станом на день розгляду справи до суду не надійшов. До судового засідання відповідач повторно не з`явився, у зв`язку з чим на підставі ч.3 ст. 205, ч.3 ст. 268 КАС Українисправу розглянуто за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Зі змісту постанови про адміністративне правопорушення від 27 травня 2019 року №ЗП1568/566/АВ/П/ПТ/ПС вбачається, що ОСОБА_1 не виконала п.1 припису від 18.12.2018 року № ЗП2157/566/АВ-ЗП2333П566/АВ/П. «Під час інспекційного відвідування 26 квітня 2019 року о 15:30 годині з питань виконання припису встановлено, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» продовжують порушуватись строки виплати заробітної плати. Так, відповідно до довідки від 26.04.2019 року №003-011/9268 заробітна плата працівникам підприємства за січень 2019 була виплачена у повному обсязі 13.02.2019. При цьому заробітна плата за першу половину січня 2019 не виплачувалась взагалі. Заробітна плата за першу половину лютого 2019 виплачена 22.02.2019, заробітна плата за другу половину лютого 2019 виплачена 13.03.2019. Заробітна плата за першу половину березня 2019 виплачена 22.03.2019, заробітна плата за другу половину березня 2019 була виплачена 05.04.2019. Заробітна плата за першу половину квітня 2019 була виплачена 22.04.2019. При цьому, згідно звіту з праці заборгованість перед працівниками з виплати заробітної плати та виплатах із соціального страхування на 01 квітня 2019 складає: сума заборгованості з виплати заробітної плати 1169,7 тис. грн.; сума заборгованості з виплати заробітної плати, утвореної у попередні роки 1169,7 тис. грн.; кількість працівників, яким своєчасно не виплачено заробітну плату, 51 особа. Чим порушено ч.ч.1, 2, 3 ст. 115 КЗпП та ч.ч.1, 3 ст. 24 ЗУ №108.» За вчинення вказаного правопорушення на заступника головного бухгалтера ПАТ «Запоріжжяобленерго» накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 1105 гривень.

У відповідності до ст. 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 251 КУпАПпередбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.ст. 268, 280 КУпАПорган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

Відповідно до ст.ст. 72-74 КАС Українидоказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, а належними та допустимими є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування та одержані в порядку встановленому законом.

При цьому, ст. 77 КАС Українипередбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як встановлено судом, позивачем заперечується факт скоєння ним адміністративного порушення за обставин, зазначених у оскаржуваній постанові, а відповідач взагалі не надав суду доказів вчинення позивачем за вказаних обставин адміністративного правопорушення передбаченого ст. 1886 КУпАП та дотримання вимог ст.ст. 268, 280 КУпАПпід час прийняття рішення відносно позивача.

Разом з тим, суд зазначає, що склад правопорушення повинен в собі містити: суб`єкт правопорушення, суб`єктивну сторону правопорушення, об`єкт правопорушення та об`єктивну сторону правопорушення. Відсутність одного із вищезазначених елементів в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не містить складу адміністративного правопорушення. З огляду на викладене, об`єктивна сторона правопорушення, а також наявність вини у діях позивача не є встановленими.

Окрім того, матеріали справи не містять, а відповідачем не надано належних доказів повноважень позивача і компетенції на можливість виконати припис від 18.12.2018 року №ЗП2157/566/АВ-ЗП2333П566/АВ/П, а також наявності вини в її діях. Тобто, в порушення вказаних норм КУпАП, відповідач при винесенні оскаржуваної постанови керувався виключно власними припущеннями щодо вчинення позивачем вказаного правопорушення, що є неприпустимим та свідчить про протиправність спірної постанови відповідача.

Отже, для того, щоб притягнути особу до адміністративної відповідальності, необхідна наявність вини відповідної особи у вчиненому правопорушенні, яка підтверджена належними доказами. Однак, державним інспектором не подано до суду відзиву на адміністративний позов чи будь-яких доказів.

В матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні і беззаперечні докази наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1886 КУпАП, крім оскаржуваної постанови.

Таким чином, відповідач під час винесення оскаржуваної постанови в порушення вимог статей 245, 247, 251, 252 КУпАПрозглянув справу про адміністративне правопорушення без дотримання принципу законності та повного і всебічного розгляду, не перевіривши наявності складу правопорушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти, встановлені судом у сукупності, викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Будь-яких доказів, які б свідчили про умисне вчинення позивачем порушення ч.ч.1, 2, 3 ст. 115 КЗпП та ч.ч.1, 3 ст. 24 ЗУ №108 при винесенні оскаржуваної постанови не надано. Оскаржувана постанова не містить доказової бази вчинення правопорушення. Єдиним доказом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення є сама оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення та протокол про адміністративне правопорушення, незгода ОСОБА_1 з яким зафіксована при його складенні.

Суд вважає, що зазначена постанова є саме предметом спору між сторонами, та не може розглядатися як доказ за відсутності інших доказів на підтвердження обставин, вказаних в оскаржуваній постанові. Зазначені правові позиції викладені у постановах №524/5536/17 від 15.11.2018, №338/855/17 від 26.04.2018, № 338/1/17 від 26.04.2018 Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Крім того, суду не надано екземпляр самого припису від 18.12.2018 року № ЗП2157/566/АВ-ЗП2333П566/АВ/П, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості також перевірити строк, що був наданий на усунення порушень, та, таким чином, дотримання передбачених ст. 38 КУпАП строків накладення адміністративного стягнення.

Окрім вказаного слід зазначити, що санкцією статті 1886 КУпАП не передбачено накладення стягнення у вигляді конкретної грошової суми. Стягнення передбачено у вигляді штрафу в розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. При накладенні стягнення необхідно визначити його розмір у неоподатковуваних мінімумах доходів громадян, як це передбачено санкцією статті, та визначити його еквівалент у національній грошовій одиниці (гривні). Таким чином, на ОСОБА_1 накладено стягнення, не передбачене санкцією інкримінованої статті.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення підлягають задоволенню та згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 19, 90, 139, 243, 245, 250, 286 КАС України, суд

ВИРІШИВ

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову №ЗП1568/566/АВ/П/ПТ/ПС від 27 травня 2019 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу в сумі 1105 гривень за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 1886 КУпАП.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за статтею 1886 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Д.С. Бредун