Справа № 640/18321/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2019 року м. Київ № 640/18321/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві
до Головного територіального управління юстиції у місті Києві
про скасування постанови,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві із позовом до Головного територіального управління юстиції у місті Києві із позовом про скасування постанови про накладення штрафу у ВП №59199433.

Разом з тим, Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Розглянувши дане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 були скасовані пільги по сплаті судового збору для органів Пенсійного фонду України, а відтак починаючи з 01.09.2015 органи Пенсійного фонду України є платниками судового збору.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що відсутність бюджетного фінансування не вважається правовою підставою для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року становить 1921,00 гривень.

Виходячи з суми, яка підлягає стягненню, позивач повинен сплатити судовий збір у сумі 1921, 00 грн.

Крім того, як вбачається із позовних вимог. позивач оскаржує постанову Відділу державної виконавчої служби підрозділу примусового виконання рішень Головного управління юстиції у м. Києві про накладення штрафу від 30.11.2018 ВП №57076303, яку згідно відмітки вхідної кореспонденції позивач отримав 06.12.2018 за вх. №80660.

Згідно з вимогами ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд зазначає, що особливість провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначена ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, ч. 1 ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, позивач фактично дізнався про наявність відповідного порушення з моменту отримання постанови про накладення штрафу, а саме 06.12.2018, при цьому до суду звернувся із позовною заявою тільки 28.03.2019, тобто понад встановлений ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальний строк.

Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали йому звернутись до суду з адміністративним позовом у строки визначені ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно із ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Вказані недоліки мають бути усунуті позивачем, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та подачі суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів сплати судового збору у сумі 1921, 00 грн.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва,

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві без руху .

2.Встановити позивачу строк до 10 днів для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання даної ухвали суду.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя А.С. Мазур