Справа № 716/1055/19
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 716/1055/19

Головуючий у 1-й інстанції: Пухарєва О.В.

Суддя-доповідач: Курко О. П.

09 жовтня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 09 серпня 2019 року (м. Заставна) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиського Сергія В`ячеславовича про скасування рішення суб`єкта владних повноважень,

В С Т А Н О В И В :

в червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Заставнівського районного суду Чернівецької області з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиського Сергія В`ячеславовича про скасування рішення суб`єкта владних повноважень.

Рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 09 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 25.04.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил, під час якої встановлено проведення ОСОБА_1 будівельних робіт, а саме перебудови господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 .

За наслідками цієї перевірки 25.04.2018 відповідачем видано ОСОБА_1 припис з вимогою вжити заходів для негайного зупинення виконання будівельних робіт на об`єкті "Перебудова господарської будівлі" за вказаною адресою.

Із змісту заяви ОСОБА_1 від 25.04.2018 вбачається, що останній на виконання вимог виданого припису від 25.04.2018 провів зупинення виконання будівельних робіт з перебудови вищевказаної господарської будівлі, про що він засвідчив у даній заяві.

11.10.2018 на адресу Адміністрації Президента України надійшла скарга ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які проживають по сусідству із ОСОБА_1 , на дії останнього із посиланням на те, що ОСОБА_1 ігнорує всі приписи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області та станом на 08.10.2018 ним здійснюється незаконне будівництво другого поверху господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , без дотримання державних будівельних норм, розгляд якої було переадресовано за належністю до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області.

З огляду на наведене 29.10.2018 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області було видано направлення головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Незвиському С.В. для проведення позапланової перевірки на об`єкті: "Перебудова господарської будівлі" за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 . вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно будівельної інспекції України від 08.09.2015 №976 "Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю", термін проведення якої згідно направлення від 05.11.2018 було продовжено до 07.11.2018.

В подальшому 07.11.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду № 07.11.2018/05, яким встановлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.04.2018, а саме на момент проведення перевірки з 17.04.2018 по 25.04.2018 ним було виконано роботи з влаштування фундаменту, а станом на 07.11.2018 зведено стіни господарської будівлі. Вказані обставини підтверджуються також фототаблицями, які містяться в матеріалах справи.

07.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області ОСОБА_4 С ОСОБА_5 за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: "Перебудова господарської будівлі" за адресою: АДРЕСА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, який було оформлено в присутності двох свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за відсутності ОСОБА_1 .

У вказаному протоколі зазначено, що ОСОБА_1 вимоги припису від 25.04.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт не виконано, чим порушено вимоги п.п "б" п.3 ч.3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

07.11.2018 відповідачем було видано ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог чинного містобудівного законодавства на об`єкті: "Перебудова господарської будівлі" за адресою: АДРЕСА_1 із зазначенням терміну виконання до 08.01.2019.

Листом №1024-1.20/2-1990 від 08.11.2018 ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність з`явитися о 10:00 год. 19.11.2018 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області для розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Разом із тим, судом встановлено, що одночасно на адресу позивача Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області було направлено матеріали перевірки, а саме акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу № 07.11.2018/05 від 07.11.2018, протокол про адміністративне правопорушення від 07.11.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.11.2018.

Факт надіслання підтверджується описом вкладення до листа №1024-1.20/2-1990 від 08.11.2018 та фіскальним чеком про направлення на ім`я ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , який згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення останній отримав 14.11.2018.

19.11.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення було винесено постанову №71/18/1024/-1.20/2-2078 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с.8-10).

Із змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 під час розгляду справи про адміністративне правопорушення присутнім не був, примірник вказаної постанови йому було направлено поштою, що підтверджується фіскальним чеком про направлення поштового відправлення на ім`я ОСОБА_1 від 20.11.2018.

Вважаючи дії відповідача протиправними позивач звернувся з позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що в діях позивача наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а тому відповідач правомірно застосував до позивача адміністративне стягнення.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038), Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі Порядок № 553).

Так, відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ч. 1 ст. 188-42 КУпАП адміністративна відповідальність настає за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Судом встановлено, що постановою від 19.11.2018 року позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за невиконання припису від 25.04.2018 року.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Згідно положень п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що на час розгляду справи та винесення оскаржуваної постанови сплинув строк накладення адміністративного стягнення. А відтак, відповідач безпідставно розпочав провадження у справі про адміністративне правопорушення та необґрунтованого виніс постанову від 19 листопада 2018 року.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, в оскаржуваній постанові зазначено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядались наступні матеріали: Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 07.11.2018 року; протокол про адміністративне правопорушення від 07.11.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Також, до протоколу про адміністративне правопорушення від 07.11.2018 року було додано лише Акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 07.11.2018 року та припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.11.2018 року.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що припис від 25.04.2018 року, за який ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності, при складанні протоколу та при винесенні оскаржуваної постанови не додавався в якості додатку до жодного процесуального документу. А тому, твердження суду першої інстанції та відповідача про те що позивача притягнуто саме за невиконання припису від 25.04.2018 р. є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на матеріалах справи.

При цьому, судова колегія вважає помилковим твердження суду першої інстанції на те, що посилання позивача на допущену неточність в оскаржуваній постанові, а саме у посиланні на норми законодавства, які регулюють право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень видавати обов`язкові для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт не може свідчити про відсутність вчинення ОСОБА_1 правопорушення та розцінюється як спосіб захисту для уникнення позивачем адміністративної відповідальності.

Відповідно до положень ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити:

найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;

дату розгляду справи;

відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;

опис обставин, установлених під час розгляду справи;

зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення;

прийняте у справі рішення.

Отже, відповідач спочатку повинний був встановити нормативно-правовий акт, вимоги якого порушено, а потім, на підставі встановленого порушення, визначити положення Закону, яке передбачає відповідальність за встановлене правопорушення.

Однак, суд першої інстанції прийшов до неправильного висновку, що помилкові посилання в оскаржуваній постанові не на той нормативний акт, який передбачає відповідальність за таке правопорушення є неточністю. Суд апеляційної інстанції вважає, що при складанні оскаржуваної постанови відповідачем було грубо порушенні вимоги ст. 283 КУпАП.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова №71/18/1024/-1.20/2-2078 від 19.11.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є протиправною та підлягає скасуванню.

Суд першої інстанції не дав належної оцінки вказаним обставинам та прийшов до помилкового висновку про відмову у задоволенні позову.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 09 серпня 2019 року - скасувати.

Прийняти нову постанову. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову №71/18/1024/-1.20/2-2078 від 19.11.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП - закрити.

Постанова суду набирає законної сили в порядку ст. 325 КАС України та згідно ст. 272 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 09 жовтня 2019 року.

Головуючий Курко О. П.

Судді Біла Л.М. Гонтарук В. М.