Справа № 643/17201/18
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про передачу адміністративної справи до іншого адміністративного суду

09 жовтня 2019 року м. Київ № 643/17201/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Верховної ради України про визнання протиправними та скасування указів, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Верховної ради України, в якому просить визнати протиправними та скасувати укази від 26.11.2018 №390, №393, зобов`язати відповідачів компенсувати завдану йому моральну шкоду.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 03.12.2018 позовну заяву ОСОБА_1 передано за підсудністю на розгляд Київському окружному адміністративному суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.03.2019 адміністративну справу передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва за підсудністю.

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження, суд дійшов висновку, що дана адміністративна справа передана на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва помилково, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом даного адміністративного позову є оскарження указів Президента України Порошенка Петра Олексійовича від 26.11.2018 №390 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 26 листопада 2018 року «Щодо надзвичайних заходів із забезпечення державного суверенітету і незалежності України та введення воєнного стану в Україні» та від 26.11.2018 №393 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 26.11.2018 № 2630-VIII із застереженням. Також позивач просить зобов`язати компенсувати завдану йому моральну шкоду в рівних частинах з обох відповідачів.

Приймаючи рішення про передачу даної адміністративної справи на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва за підсудністю на підставі пункту 2 частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд виходив з того, що дана справа за позовом ОСОБА_1 до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Верховної ради України про визнання протиправними та скасування указів, зобов`язання вчинити дії підсудна Окружному адміністративному суду міста Києва за правилами територіальної юрисдикції (підсудності), встановленими статтею 27 КАС України, якою передбачається виключна підсудність справ.

Глава 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначає правила віднесення справ до адміністративної юрисдикції. Зазначена глава КАС України також розмежовує предметну, інстанційну юрисдикцію та територіальну підсудність різних адміністративних судів.

Відповідно до частини третьої статті 27 КАС України норми якої регулюють випадки виключної підсудності, підсудність окремих категорій адміністративних справ визначається цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 22 КАС України, місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди) вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції, крім випадків, визначених частинами другою - четвертою цієї статті.

За правилами частини четвертої статті 22 КАС України передбачено, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Частинами 1-2 статті 266 КАС України визначені особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, передбачено, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо:

1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України;

2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

Адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів.

Таким чином, враховуючи норми статей 22, 266 КАС України, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України та Президента України віднесені до виключної підсудності Верховного Суду як суду першої інстанції.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, відповідачами у даній справі є Президент України та Верховна Рада України, а отже даний спір підсудний Верховному Суду як суду першої інстанції.

Відповідно до положень частини другої статті 30 КАС України адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

Однак дана адміністративна справа була передана до Окружного адміністративного суду міста Києва не в порядку, встановленому статтею 29 КАС України.

У зв`язку з вищенаведеним суд вважає, що в даному випадку відсутній спір щодо підсудності, оскільки досліджені норми процесуального законодавства виключають можливість розгляду цієї справи Окружним адміністративним судом міста Києва.

Також, необхідність дотримання правил підсудності також узгоджується з вимогами пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини.

У пункті 24 рішення від 20.07.2006 по справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини наголосив на тому, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, і, як зазначено Європейською комісією з прав людини у рішенні у справі «Занд проти Австрії» (доповідь від 12.10.1978), термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з ... питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів ...».

В даному випадку нормами, які регулюють підсудність даної категорії справ Верховному Суду як суду першої інстанції є положення статей 22, 266 КАС України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З урахуванням вищевикладеного, оскільки даний спір підлягає розгляду за правилами, встановленими статтею 266 КАС України, суд дійшов висновку, що вирішення даного спору належить до юрисдикції Верховного Суду у складі колегії Касаційного адміністративного суду, а тому матеріали цієї адміністративної справи необхідно передати на розгляд вказаного суду.

Керуючись положеннями ст.ст. 22, 29, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

У Х В А Л И В:

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Верховної ради України про визнання протиправними та скасування указів, зобов`язання вчинити дії передати за підсудністю на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки, встановлені ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.П. Шулежко