Справа № 420/3973/19
Суддя: Свида Л. І.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3973/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2019 року м. Одеса

У залі судових засідань № 18

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Свиди Л.І.

при секретарі судового засідання - Донець В.Р.

за участю сторін:

представника позивача - Розенбойма Ю.О. (за ордером)

представника відповідача - Охотник О.А. (по довіреності)

третьої особи - Боголій О.М. (за паспортом)

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про скасування припису, постанови, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про скасування припису відповідача від 11 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: АДРЕСА_1 , скасування постанови відповідача №497/19 від 25 червня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення.

За цієї позовною заявою було відкрито загальне позовне провадження та наданий відповідачу строк для подання до суду відзиву на цю заяву, позивачу відповіді на відзив.

Протокольною ухвалою суду від 29.07.2019 року залучено до участі в цій справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 .

Представник позивача в судове засідання з`явився. Позов обґрунтований тим, що позивач є власником будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , зареєструвала 18 лютого 2019 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, проте за результатами перевірки об`єкта будівництва відповідачем складено акт, протокол припис та притягнуто позивача до відповідальності у вигляді штрафу, однак позивач не допускав порушень, які зазначені в акті перевірки, ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» не набули чинності та не могли бути порушені позивачем, а висновок будівельно-технічної експертизи спростовує твердження про порушення позивачем вимог пожежної безпеки.

Представник відповідача в судове засідання з`явився. Відзив на позовну заяву (аркуші справи 134-142) обґрунтований тим, що за результатами перевірки об`єкту будівництва - «Реконструкція житлового будинку, з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами», місце розташування об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 , встановлено не дотримання обов`язкових протипожежних відстаней між будівлями, чим порушені п. 6.1.40 та п. 15.2.2 ДБН Б.2.2.-12:2018 «Планування і забудова територій», а тому оскаржувані припис та постанова є правомірними та не підлягають скасуванню.

Третя особа в судове засідання з`явилася. З наданих до суду пояснень щодо предмета спору (аркуші справи 202-204) вбачається, що третя особа просить відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , оскільки позивачем порушена схема забудови земельної ділянки, що міститься у будівельному паспорті, порушені вимог ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» в частині протипожежної відстані між будинками, знесені спільні стіни з іншою частиною будинку, яка належить батькові третьої особи, рішенням в цивільній справі позивачу заборонено здійснювати будівельні роботи та ремонтні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , виконання будівельних робіт позивачем призвели до руйнування частини будинку, що належить батькові третьої особи, тощо.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, третьої особи, дослідивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги позивача та заперечення відповідача, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 6, 7, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власником будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: :13:007:0025, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 30 червня 2019 року №172054999 (аркуші справи 13-15).

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 18 лютого 2019 року зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта - «Реконструкція житлового будинку, з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами», місце розташування об`єкта будівництва: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :13:007:0025, вид будівництва реконструкція (аркуші справи 16-17).

На підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.05.2019 року №001022, звернень ОСОБА_3 , головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Сафоновим А.Б. проведено позапланову перевірку об`єкту: «Реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, за результатами якої складено акт перевірки від 11.06.2019 року №001022 (аркуші справи 18-36, 144-147).

Зазначеною перевіркою встановлено, що замовником будівництва під час виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , не витримані обов`язкові протипожежні відстані між будівлями, чим порушуються п. 6.1.40 та п. 15.2.2. ДБН Б.2.2.-12:2018 «Планування і забудова території».

На підставі виявлених порушень, 11 червня 2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Сафоновим А.Б. винесені припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: АДРЕСА_1 та протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (аркуші справи 37-46).

Згідно припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 11.06.2019 року позивача зобов`язано усунути порушення у термін до 11.07.2019 року.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 11 червня 2019 року зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 25.06.2019 року о 11 год. 15 хв.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення заступником начальника Управління начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Русланом Костянтиновичем 25 червня 2019 року винесено постанову №497/19 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 1700 грн. (аркуші справи 47-52).

Позивач не погодився із правомірністю припису та постанови по справі про адміністративне правопорушення, а тому звернувся до суду з цим позовом.

З акту позапланової перевірки вбачається, що ОСОБА_1 під час виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , не витримані обов`язкові протипожежні відстані між будівлями, чим порушуються п. 6.1.40 та п. 15.2.2. ДБН Б.2.2.-12:2018 «Планування і забудова території», зокрема, в ході перевірки на місці були виконані заміри протипожежних розривів між об`єктом будівництва та існуючими будівлями та спорудами на суміжній земельній ділянці та за результатами проведених замірів встановлено, що відстань між будівлями менше мінімально допустимої, а саме - 3 метри.

Відповідно до п.6.1.40, п.15.2.2. ДБН Б.2.2.-12:2018 «Планування і забудова території» при розташуванні житлових будинків та громадських будівель на земельних ділянках необхідно забезпечувати вимоги санітарних та пожежних норм, у тому числі для житлових та громадських будинків на суміжних земельних ділянках.

Протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 15.2.

Відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами на суміжних ділянках приймається згідно з таблицею 6.8, але не менше протипожежних вимог даних норм.

При цьому, для будинків І-ІІІ ступенів вогнестійкості відстані можуть бути зменшені (для будинків ІІІ ступеня вогнестійкості не більш ніж на 50%), якщо стіна більшого та/або ширшого будинку, яка розташована проти іншого будинку, є протипожежною, а в опоре рядженні стін, що розташовані одна напроти іншої таких будинків та в конструктивних елементах покриттів, не застосовані горючі матеріали.

Зазначені норми передбачають наявність протипожежних відстаней між будівлями в залежності від їх ступеня вогнестійкості від 6 до 15 метрів та ці відстані можуть бути зменшені до 50% за певних умов.

Відповідно до п. 11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, залучати до проведення перевірок експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій.

Однак відповідач такими правами не скористався, не залучив до проведення перевірки фахівців в галузі протипожежної безпеки, не встановив ступень вогнестійкості будинків та наявність або відсутність протипожежної стіни, а тому не міг встановити порушення, про які зазначено в акті, оскільки за певних умов протипожежна відстань могла бути зменшена до 3х метрів, що і встановлено відповідачем під час перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, однак відповідач не довів, що позивачем порушені вимоги ДБН Б.2.2.-12:2018 та не дотримані протипожежні відстані між будинками.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1, 8 ст. 10 Закону України «Про будівельні норми» розроблення, затвердження, внесення змін до державних будівельних норм та визнання їх такими, що втратили чинність, здійснюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

Зареєстровані державні та галузеві будівельні норми, зміни до них набирають чинності не раніше ніж через 90 днів з дня їх опублікування в офіційному друкованому виданні відповідного суб`єкта нормування.

ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» були затверджені Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018», згідно якого вказані ДБН набирають чинності з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня їх опублікування в офіційному друкованому виданні Міністерства «Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

29 травня 2018 року ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» було опубліковано в Інформаційному бюлетені Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №5/2018 та відповідно дата набрання їх чинності 01 вересня 2018 року.

При цьому, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 серпня 2018 року у справі № 826/13433/18 було задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Старонаводницький парк» про забезпечення адміністративного позову та зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

На виконання вказаної ухвали, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30 серпня 2018 року №228 було зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Таким чином, враховуючи ч. 8 ст. 10 Закону України «Про будівельні норми», ДБН 5.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» мали набрати чинності не раніше ніж через 90 днів з дня їх опублікування в Інформаційному бюлетені Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №5/2018 від 29 травня 2018 року, а конкретний строк набрання ними чинності був визначений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018» - з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня їх опублікування в офіційному друкованому виданні Міністерства «Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України».

Проте, вищезазначений Наказ від 23 квітня 2018 року №100 не набув чинності, оскільки його дію було зупинено Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30 серпня 2018 року, прийнятим на виконання ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 серпня 2018 року у справі № 826/13433/18.

Також, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року у задоволенні клопотання Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України про скасування заходів забезпечення позову було відмолено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2018 року апеляційну скаргу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України було залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 було залишено без змін.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 грудня 2018 року було визнано протиправним та нечинним наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2019 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2018 року було скасоване з огляду на неправильність розгляду справи в порядку спрощеного провадження, адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Фірма «Хмельницькбуд» - було задоволено, визнано наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року № 100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» протиправним та нечинним.

Ухвалою Верховного Суду від 22 липня 2019 року було відкрито касаційне провадження у вказаній вище справі, у задоволенні заяви Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України про зупинення виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 - відмовлено.

Враховуючи вищевикладені обставини, ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» не набрали чинності, оскільки момент набуття ними чинності був визначений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій», дію якого було зупинено з 27 серпня 2018 року на підставі ухвали суду, а з 30 серпня 2018 року - на підставі наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30 серпня 2018 року №228.

Враховуючи зазначені обставини, відповідачем встановлені порушення позивачем тих будівельних норм, які є не чинними та притягнути позивача до відповідальності за недодержання будівельних норм, які є не чинними, що є підставою для скасування оскаржуваних припису та постанови.

Суд також звертає увагу на наявність в матеріалах цієї справи висновку судової будівельно-технічної експертизи за №74/19 від 26 липня 2019 року, складеного судовим експертом Сікорською Оленою Анатоліївною, згідно якого, виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 відповідає вимогам протипожежних норм і правил, зокрема, щодо протипожежної відстані між будинками (аркуші справи 91-98).

Відповідачем або третьою особою не наведено будь-яких переконливих аргументів, які б спростовували висновки експертизи та не надано доказів, зокрема, висновків експертизи, які б спростовували висновки судового експерта Сікорської Олени Анатоліївни.

Твердження третьої особи щодо допущення позивачем порушення інших вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, руйнування частини будинку, що належить її батькові, знесення суміжних стін, тощо, суд не приймає до уваги, оскільки ці порушення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в акті перевірки не зазначалися та не встановлювалися, а також не були підставою для винесення оскаржуваних припису та постанови.

Крім того, суд не приймає до уваги посилання третьої особи на лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 18 вересня 2018 № 7/15.1/9361-18 щодо набрання чинності ДБН Б.2.2-12:2018, оскільки вказаний лист суперечить наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30 серпня 2018 року №228 та ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 серпня 2018 року у справі № 826/13433/18.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, винесення оскаржуваних припису та постанови з підстав порушення норм ДБН Б.2.2-12:2018, які не набрали чинності, не доведення відповідачем порушення протипожежних будівельних норм, наявність в матеріалах справи висновку експертизи щодо додержання позивачем протипожежних відстаней між будинками, такі припис та постанова є протиправні та мають бути скасовані судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати розподіляються у відповідності до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 11 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: АДРЕСА_1 , скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №497/19 від 25 червня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 11 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: реконструкція житлового будинку з розширенням та надбудовою мансардного поверху, з підсобними приміщеннями, барбекю, альтанкою та навісом для зберігання власного автотранспорту та спорудами: АДРЕСА_1 .

Скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №497/19 від 25 червня 2019 року по справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 1536,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки, встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 15.10.2019 року.

Суддя Л.І. Свида

.