Справа № 552/4232/16-а
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
Іменем України

15 жовтня 2019 року
Київ
справа №552/4232/16-а
касаційне провадження №К/9901/14278/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого Чиркіна С.М.,
суддів: Желєзного І.В., Саприкіної І.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 (головуючий суддя: Яковенко Н.Л.) та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 (головуючий суддя: Жигилій С.П., судді: Дюкарєва С.В., Перцова Т.С.) у справі №552/4232/16-а за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, третя особа: Полтавський обласний військовий комісаріат про визнання дій протиправними, зобов`язання провести перерахунок пенсії, відшкодування шкоди,
В С Т А Н О В И В:
У серпні 2016 року ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 або позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (далі ГУПФУ в Полтавській області), третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якому просив:
зобов`язати відповідача провести перерахунок позивачу пенсії з 01.07.2012, виходячи з розміру грошового забезпечення, визначеного Полтавським ОВК згідно із довідкою про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.07.2012, та провести ОСОБА_1 виплату недоплаченої пенсії за період з 01.07.2012 по 01.08.2016 в розмірі 38 165,61 грн;
стягнути з ГУПФУ в Полтавській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі ЗО 000 грн.
На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що підставою для проведення перерахунку пенсії є фактична зміна хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, проведена на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, наділеного правом встановлювати чи змінювати види грошового забезпечення військовослужбовців. З огляду на те, що Кабінет Міністрів України делегував право керівникам державних органів, у т.ч., Міністру оборони України визначати розміри посадових окладів, то відповідач має здійснити перерахунок позивачу пенсії, обчисливши її розмір, виходячи з розміру грошового забезпечення, визначеного Полтавським ОВК згідно із довідкою про розмір грошового забезпечення на підставі наказу Міністра оборони України від 28.07.2008 року № 377 «Про затвердження схем розмірів посадових окладів військовослужбовців військових навчальних закладів (військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів України) і наукових установ Збройних Сил України» (далі - Наказ №377).
Постановою Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 адміністративний позов задоволено частково: зобов`язано ГУПФУ в Полтавській області провести перерахунок позивачу пенсії з 01.05.2016, виходячи з розміру грошового забезпечення із врахуванням посадового окладу викладача в розмірі 1250 грн. та провести виплату недоплаченої пенсії.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 постанову Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 змінено, виклавши абзац другий резолютивної частини постанови в такій редакції: «Зобов`язати ГУПФУ в Полтавській області провести перерахунок пенсії позивачу з 09.02.2016, виходячи з розміру грошового забезпечення із врахуванням посадового окладу викладача в розмірі 1250 грн., та провести виплату недоплаченої пенсії».
В решті постанову Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 залишено без змін.
Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходили з того, що оскільки Кабінет Міністрів України делегував своє право керівникам державних органів визначати розміри посадових окладів, наказ Міністра оборони України про встановлення нових розмірів посадових окладів є належною підставою для проведення перерахунку пенсій військовослужбовців військових навчальних закладів, в даному випадку, позивача.
Встановлюючи період, з якого позивачу необхідно здійснити перерахунок та виплату пенсії, суд першої інстанції виходив з моменту звернення позивача до пенсійного органу із відповідною заявою про перерахунок пенсії.
Суд апеляційної інстанції, змінюючи рішенні суду першої інстанції в частині періоду, з якого позивачу підлягає здійснення перерахунок пенсії, виходив з шестимісячного строку звернення до суду, встановленого статтею 99 КАС України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відмовляючи у задоволенні позову в частині позовних вимог про стягнення моральної шкоди та врахування у розмір грошового забезпечення премії, суди попередніх інстанцій виходили з того, що премія, яку позивач просить врахувати для обчислення нового розміру пенсії, має тимчасовий характер, а тому така не є підставою для перерахунку пенсії військовослужбовців відповідно до частини 3 статті 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-ХІІ). Факт заподіяння позивачу моральних страждань або втрат матеріального характеру не підтверджено матеріалами справи.
Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 06.12.2016 відкрито касаційне провадження у справі.
15.12.2017 розпочав роботу Верховний Суд і набрав чинності Закон України від 03.10.2017 № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким КАС України викладено в новій редакції.
Підпунктом 4 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції згаданого Закону передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
У лютому 2018 року цю справу передано на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
В порядку статті 31 КАС України, пункту 15 Перехідних положень КАС України за результатами повторного автоматизованого розподілу від 10.06.2019 визначений новий склад суду.
Ухвалою Верховного Суду від 08.10.2019 справу прийнято до провадження та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до вимог статті 345 КАС України.
Учасники справи правом на подачу відзиву на касаційну скаргу не скористалися.
Верховний Суд переглянув оскаржені судові рішення у межах доводів касаційної скарги, з урахуванням вимог статті 341 КАС України з`ясував повноту фактичних обставин справи, встановлених судами, перевірив правильність застосування норм матеріального і процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивач перебуває на обліку в ГУПФУ в Полтавській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону №2262-XII.
Розмір пенсії позивача обчислений, виходячи із грошового забезпечення 2 707 грн, до складу якого ввійшли: 1 150 грн - посадовий оклад; 130 грн - оклад за військове звання; 448 грн 35 % надбавка за вислугу років; 864 грн - 50 % надбавка за особливо важливі завдання; 115 грн - премія 10%. Розмір пенсії обчислений на рівні 68 відсотків вказаного грошового забезпечення. Крім того, до пенсії нараховані: 268,50 грн підвищення як учаснику бойових дій; 40 грн щомісячна цільова допомога як учаснику бойових дій; 644,27 грн підвищення за Постановою КМУ № 355; 132,28 грн доплата до розміру зафіксованої індексації. Загальний розмір пенсії становить 3 140,61 грн на місяць.
Листом Полтавський ОВК від 06.04.2016 № 10/240/67165 повідомив ОСОБА_1 , що розмір його грошового забезпечення станом на 01.07.2012 становить 3 919,50 грн, з яких: 1 250 грн - посадовий оклад; 130 грн - оклад за військове звання; 483 грн - 35% надбавка за вислугу років; 931,50 грн - 50 % надбавка за особливо важливі завдання; 1 125 грн - премія 90%. Перерахунок грошового забезпечення був проведений на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.04.2012 №355 «Про збільшення розмірів пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - постанова Уряду №355).
19.04.2016 року позивач звернувся до ГУ ПФУ в Полтавській області з проханням перерахувати пенсію відповідно до статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ.
Листом ГУ ПФУ в Полтавській області від 29.04.2016 № 179/Л-ОЗ позивачу у проведенні перерахунку пенсії відмовлено з посиланням на те, що перерахунок пенсій проводиться у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. З огляду на те, що повідомлення про настання права на проведення перерахунку пенсії до Пенсійного органу не надходило, підстави для підготовки та надання до уповноваженого органу списків для оформлення довідок про грошове забезпечення органи у Пенсійного фонду відсутні.
05.07.2016 ОСОБА_1 звернувся до Полтавського ОВК із заявою про направлення списків та повідомлень про перерахунок пенсії позивача у зв`язку з набранням чинності наказу Міністра оборони України № 377.
Листом від 07.07.2016 № 10/479/67465 позивача повідомлено про те, що перерахунок пенсії був проведений відповідно до постанови Уряду №355 з 01.07.2012. Довідка про розмір грошового забезпечення була сформована та направлена до ГУПФУ в Полтавській області ще 21.05.2012 та зазначено, що розмір грошового забезпечення станом на 01.07.2012 становить 3 919,50 грн: 1250 грн - посадовий оклад; 130 грн - оклад за військове звання; 483 грн - 35 % надбавка за вислугу років; 931,50 грн - 50 % надбавка за особливо важливі завдання; 1125 грн - премія 90%.
20.07.2016 ОСОБА_1 повторно звернувся до пенсійного органу з проханням перерахувати пенсію відповідно до статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ, виходячи із грошового забезпечення в розмірі 3 919,50 грн.
Листом від 02.08.2016 № 288/Л-ОЗ відповідач повідомив ОСОБА_1 , що вказане грошове забезпечення було використано для проведення перерахунку пенсії відповідно до Постанови Уряду № 355 від 23.04.2012 (в результаті виконання постанови, на першому етапі з 01.07.2012 розмір підвищення склав 202,48 грн (11 % основного розміру пенсії), з 01.09.2012 - 423,37 грн (23%) та з 01.01.2013 - 644,27 грн (35%)). Таким чином, розмір пенсії позивача станом на 01.07.2012 становив - 2 472,21 грн, з 01.09.2012- 2 693,10 грн, з 01.01.2013 - 2 936,50 грн. Також зазначено, що визначення грошового забезпечення та надання відповідної довідки віднесено до компетенції уповноваженого органу Міністерства оборони України - Полтавського ОВК.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, Верховний Суд виходить з такого.
Відповідно до преамбули Закону № 2262-XII держава гарантує перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення.
Згідно з частиною третьою статті 63 Закону № 2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством.
У відповідності до положень пункту 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі Порядок) перерахунок раніше призначених пенсій відповідно до Закону №2262-XII, проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку з введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення і надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством.
Отже, підставою для проведення перерахунку пенсії є фактична зміна хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, проведена на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, наділеного правом встановлювати чи змінювати види грошового забезпечення військовослужбовців.
Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2007 № 1294 «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу» (далі - постанова Уряду №1294) затверджено схеми посадових окладів військовослужбовців у розмірах згідно з додатками, а пунктом 5 цієї постанови керівникам державних органів надано право в межах асигнувань, що виділяються на їх утримання, установлювати посадові оклади військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу, посади яких не передбачені цією постановою, - у розмірах, визначених затвердженими цією постановою схемами згідно з додатками 1 - 23 і 30-32 за аналогічними посадами.
На виконання пункту 12 частини другої Постанови Уряду № 1294, з метою впорядкування розмірів посадових окладів військовослужбовців військових навчальних закладів (військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів України) і наукових установ Збройних Сил України Міністром Оборони України було видано Наказ № 377, яким було затверджено Схему розмірів посадових окладів за основними типовими посадами керівного та наукового складу офіцерів військових навчальних закладів (військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів України) і наукових установ Збройних Сил України, а також Схему розмірів посадових окладів за основними типовими посадами військовослужбовців із числа науково-педагогічного (педагогічного) складу військових навчальних закладів Збройних Сил України (військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів України).
30.12.2013 наказ Міністра оборони України № 377 втратив чинність згідно із наказом Міністерства оборони України від 27.11.2013 N 814 «Про затвердження схем розмірів посадових окладів військовослужбовців військових навчальних закладів (військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів України) і наукових установ Збройних Сил України» (далі Наказ 814).
Враховуючи наведене та беручи до уваги те, що Кабінет Міністрів України делегував своє право керівникам державних органів визначати розміри посадових окладів, у тому числі, й Міністру оборони України, накази Міністра оборони України №377 та №814 про встановлення нових розмірів посадових окладів є належною підставою для проведення перерахунку пенсій військовослужбовців військових навчальних закладів, в даному випадку, позивача.
У той же час, порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, встановлений постановою Кабінету Міністрів України № 45.
На підставі зазначеного в пункті 1 цього Порядку рішення Кабінету Міністрів України Міноборони, МВС, Мінінфраструктури, СБУ, Служба зовнішньої розвідки, ДПС, Управління державної охорони, Адміністрація Держспецзв`язку, Адміністрація Держприкордонслужби, ДПтС, ДСНС повідомляють у п`ятиденний строк Пенсійному фонду України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям.
Пенсійний фонд України повідомляє у п`ятиденний строк з моменту надходження інформації від державних органів своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку.
Головні управління Пенсійного фонду України складають у десятиденний строк з моменту надходження зазначеної інформації списки за формою згідно із додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
На підставі списків уповноважені органи готують для перерахунку пенсії довідки про розмір грошового забезпечення кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно із додатком 2 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
Зміст норм наведених норм свідчить про те, що Порядком №45 встановлена наступна послідовність дій: Міноборони повідомляє Пенсійний фонд України про підстави перерахунку пенсій; Пенсійний фонд України повідомляє головні управління в областях про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку; Головні управління складають відповідні списки таких осіб та подають їх органам, які уповноважені видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії - органам, з яких особи були звільнені із служби.
Отже, без повідомлення Пенсійним фондом України та отримання відповідної довідки у ГУПФУ в Полтавській області відсутні підстави та повноваження для проведення перерахунку пенсії позивачу.
Обставини справи свідчать, що Міністерство оборони України у зв`язку з прийняттям Міністром оборони України Наказів №377 та №814 не повідомляло Пенсійний фонд України про підстави проведення перерахунку пенсії позивача, а ГУПФУ в Полтавській області відповідно списки до Полтавського ОВК не направляло.
Отже, відповідач не був повідомлений про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку.
Верховний Суд зазначає, що органи Пенсійного фонду України не наділені повноваженнями самостійно визначати розмір пенсії, а здійснюють її нарахування на підставі наданих їм відповідними органами/особою-пенсіонером довідок про розмір грошового забезпечення, і розмір пенсійних виплат залежить від розміру складових грошового забезпечення, зазначених у довідках.
Суди першої та апеляційної інстанцій, вирішуючи спір, надали оцінку тому, чи має позивач право на перерахунок пенсії відповідно до Наказів № 377 та №814, проте не врахували, що ГУ ПФУ в Полтавській області не отримано відповідну довідку з відомостями про склад та розмір грошового забезпечення позивача відповідно до цих нормативних документів, та не відмовлено по суті у перерахунку пенсії, отже, позовні вимоги є передчасними.
Аналогічна права позиція у спірних правовідносинах викладена у постановах Верховного Суду від 11.07.2019 у справі №642/7159/16-а, від 19.07.2019 у справі №640/17250/16-а, від 10.09.2019 у справі № 521 /16215/16-а.
Щодо врахування у пенсію премії у розмірі 90%, Верховний Суд зазначає таке.
Відповідно до постанови Уряду № 1294 Міністру оборони України дозволено здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого вкладу в загальний результат служби в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 % посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення (пп. 2 п. 5 зазначеної постанови).
На виконання цієї постанови Міністр оборони України наказом № 50, із змінами, внесеними наказом № 355, встановив розміри премій військовослужбовцям у межах видатків, передбачених для їх грошового забезпечення у 2011 році.
Зміст наведених норм свідчить про те, що премія, яку позивач просив врахувати для обчислення нового розміру пенсії, має тимчасовий характер. Виплата такої премії дозволена за наявності підстав тільки в межах видатків, передбачених у кошторисі Міністерства оборони України для грошового забезпечення військовослужбовців у 2011 році.
Отже, правильним є висновок судів попередніх інстанцій, що встановлення такої премії не є підставою для перерахунку пенсії військовослужбовців відповідно до частини третьої статті 63 Закону № 2262-ХІІ.
Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 20.03.2019 у справі № 552/8559/17, від 10.09.2019 у справі 521/16215/16-а.
Щодо стягнення з суб`єкта владних повноважень моральної шкоди у розмірі 30 000 грн. Верховний Суд виходить з такого.
Згідно статті 1167 Цивільного Кодексу України (далі - ЦК України) моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Відповідно до положень статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих відносин через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
У спірному випадку позивачем не доведено, що зазначеними вище діями відповідача йому заподіяно моральну шкоду, а саме: не надано належних пояснень в чому конкретно полягає моральна шкода, якими доказами вона підтверджується (наявність душевних переживань, погіршення стану здоров`я тощо), наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями (бездіяльністю) відповідача та заподіянням йому шкоди, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди тощо.
За правилами частин першої, третьої статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
За таких обставин, коли суди повно і правильно встановили обставини справи, проте неправильно тлумачили закон, який підлягав застосуванню, судові рішення в частині задоволених позовних вимог підлягають скасуванню з ухваленням у цій частині нового рішення про відмову у задоволенні позову.
Керуючись статтями 345, 349, 351, 355, 356 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 у справі №552/4232/16-а в частині задоволених позовних вимог скасувати та у цій частині прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову.
В решті постанову Київського районного суду м. Полтави від 21.09.2016 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 у справі №552/4232/16-а залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
Судді Верховного Суду: С. М. Чиркін
І. В. Желєзний

І. В. Саприкіна