Справа № 160/4518/19
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019 року Справа № 160/4518/19
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» (далі позивач, ТОВ «АКП- Івест) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (далі відповідач-1, ГУ ДФС у Дніпропетровській області), Державної фіскальної служби України (далі відповідач-2, ДФС України), в якій, з урахуванням уточнень прийнятих судом, просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 18.03.2019 року №1108903/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 14.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108904/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 15.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108905/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 18.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108906/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 19.02.2019 року;
- визнати незаконним рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку та зобов`язати ГУ ДФС у Дніпропетровській області виключити з бази ризикових платників податків Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» в базі даних 1С «Податковий блок».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з оскаржуваними рішеннями Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та вважає, що вони були прийняті без обґрунтування, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття даних рішень. Зауважив, що податкові накладні №1 від 14.02.2019 року, №2 від 15.02.2019 року, №3 від 18.02.2019 року, №4 від 19.02.2019 року виписувались позивачем на користь ТД «Пластмас» ТОВ «Пластмас-Прилуки» за отриману попередню оплату згідно Договору № 01/02-П від 01.02.2019 року та рахунку №20 від 07.02.2019 року. ТД «Пластмас» ТОВ «Пластмас-Прилуки» є доволі відомим підприємством - виробником в Україні, яке має досить великі виробничі потужності з виготовлення різноманітних виробів з полімерів, композитів та сировини до таких матеріалів, виготовляє сировину для ізоляції дротової продукції тощо, також є найбільшим платником податків у м. Прилуки. Позивач вважає, що надані ним до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області документи є більш, ніж вичерпними, тоді як у Рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування не вказані конкретні документи, що складені з порушенням законодавства. Окремо зазначив, що у межах Договору № 01/02-П від 01.02.2019 року позивачем було виписано 9 податкових накладних на користь ТД «Пластмас» ТОВ «Пластмас-Прилуки», з яких 8 було заблоковано, а податкова накладна № 6 від 21.02.2019 року була зареєстрована у робочому порядку, що вказує на вибірковість застосування відповідачем-1 критеріїв ризиковості економічних операцій. Також позивач вважає, що Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області не взято до уваги специфіку діяльності товариства, не проведено аналіз даних звітних показників платника податку, наявної податкової інформації, не враховано реальність господарської операції з постачання товарів, які сформували об`єкт оподаткування згідно податкової накладної, наявність усіх первинних бухгалтерських документів і по теперішній час. Також зазначив, що зупинення реєстрації ГУ ДФС у Дніпропетровській області податкових накладних було здійснено безпідставно, оскільки відсутній як такий нормативно-правовий акт, який би встановлював критерії ризиковості платника податку. Окрім того позивач вважає, що підстав та причин віднесення його до ризикових платників податків, відповідно до пп. 1.6 п.1 Листа Держаної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018р та Рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області немає. Отже, відповідачем не доведено правомірності та обґрунтованості оскаржуваних рішення з урахуванням вимог, визначених ч.2 ст. 19 Конституції України, ч.2 ст. 2 КАС України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 червня 2019 року відкрито провадження у вказаній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
18.06.2019 року представником позивача подано до суду уточнену позовну заяву, в якій позивач збільшив позовні вимоги та заявив вимогу до відповідача-2 ДФС України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2019 року залучено Державну фіскальну службу України у якості другого відповідача в адміністративній справі №160/4518/19.
02.07.2019 року до суду надійшов уточнений позов до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, який було принято судом.
08.07.2019 року на адресу суду від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надійшов відзив, в якому представник просить відмовити в задоволенні позову. В обгрунтування відзиву зазначив, що підприємством подано на реєстрацію податкові накладні від 14.02.2019 року №1, №2, від 18.02.2019 року №3, від 19.02.2019 року. Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області встановлено, що відповідно до п. 1.6 Критериїв ризиковості платника податку визначених листом ДФС України від 05.11.2018 року №4065/99- 99-07-05-04-18 Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» внесений до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. Аналіз господарської діяльності та встановлення наявності ознак ризиковості здійснюється відповідно до Алгоритму дій щодо моніторингу реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з метою виявлення платників ймовірно «зустрічних транзитерів», який затверджений розпорядження ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 22.03.2018 №124-р (зі змінами внесеними розпорядженням ГУ ДФС 13.04.2018 №166-р). Аналізом ЄРПН встановлено відсутність придбання по ланцюгу постачання товару, а також під час перевірки документів було встановлено, що первинні документи надані не в повному обсязі - не надані платіжні доручення та виписки банку по сплаті грошових коштів постачальнику листів сталевих підприємству ТОВ «ДЕНОРА». Згідно з рішеннями Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 18.03.2019 №1108903/42286801, №1108904/42286801, №1108905/42286801, №1108906/42286801 щодо відмови у реєстрації податкових накладних від 14.02.2019 №1, від 15.02.2019 №2, від 18.02.2019 №3, від 19.02.2019 №4 відповідно, підставою для відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено: ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку. З огляду на викладене, вважає Рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування обґрунтованими, правомірними та такими, що прийняті відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку, а вимоги позивача безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Також, 08.07.2019 року на адресу суду від ДФС України надійшов відзив, в якому представник просить відмовити в задоволенні позову, мотивуючи тим, що відповідно до норм чинного законодавства повноваження ДФС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу. Рішення щодо реєстрації/відмови у реєстрації податкових накладних приймаються комісіями ДФС у Дніпропетровській області за умови дотримання критерію, передбаченого п.23 Порядку. Зауважив, що зобов`язання зареєструвати податкові накладні, є похідною вимогою до ДФС України від вимог до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.28 Порядку.
12.07.2019 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вважає відзиви відповідача формальними та такими, що не спростовують його доводи наведені у позові. Окремо наголосив на тому, що лист ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18 не затверджений будь-яким наказом ДФС України і не погоджений з Міністерством фінансів України, а тому має виключно інформаційно-рекомендаційний характер, тому застосування у спірних правовідносинах Критеріїв ризиковості платників податку, визначених листом Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 року є безпідставним. Додатково позивач звертає увагу суду на відсутність в оскаржуваному рішенні обґрунтування мотивів та конкретизації підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до підпункту 1.6 пункту 1 листа Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18. Крім того відповідач зупиняє реєстрацію податкових накладних позивача не тільки по господарським операціям з платниками податків, які на думку контролюючого органу є ризиковими, а й з іншими контрагентами, негативна інформація щодо діяльності яких відсутня, що підтверджується квитанціями про зупинення податкових накладних, зазначене створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій та негативний плив на ділову репутацію позивача. Зауважив, що у даній справі задоволення позовної вимоги в тому числі і щодо зобов`язання ГУ ДФС в Дніпропетровській області виключити ТОВ «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» з переліку ризикових платників податку є достатнім та ефективним способом захисту порушеного права позивача та забезпечує дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2019 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання у справі призначено на 12 вересня 2019 року об 10:30 год. Витребувано від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області додаткові докази.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2019 року повторно витребувано від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області додаткові докази. Підготовче судове засідання у справі відкладено на 26 вересня 2019 року об 10:40 год.
24 вересня 2019 року на адресу суду від Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надійшли додаткові пояснення разом з доказами, які витребовував суд.
Представник позивача в судове засідання 26.09.2019р. не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлене наступне.
Разом з накладними до ГУ ДФС у Дніпропетровській області були надані пояснення та наступні документи: виписки з банку за 14.02.2019 р., 15.02.2019 р., 18.02.2019 р., 19.02.2019 р., Договір № 01/02-П від 01.02.2019 р., рахунок № 20 від 07.02.2019 р., видаткова накладна № 1 від 22.02.2019 р., товарно-транспортна накладна №20 від 21.02.2019 р., Договір про надання транспортно - експедиційних послуг при перевезенні вантажів по Україні та в міжнародному сполученні №519-ЗЕ від 24.10.2018 р., акт про здачу - прийняття робіт (надання послуг) від перевізника № 113 від 22.02.2019 р., транспортну заявку №113 від 20.02.2019 р., рахунок від перевізника № 113 від 22.02.2019 р., договір з постачальником № 02/02-П від 04.02.2019 р., рахунок від постачальника №01/14 від 14.02.2019 р., приходна накладна від постачальника №01/21 від 21.02.2019 р., Сертифікат якості на товар № 9254 від 22.08.2018 р., пояснення до кожної податкової накладної.
Рішеннями Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 18.03.2019 року №1108903/42286801 відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування №1 від 14.02.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; від 18.03.2019 №1108904/42286801 року відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування №2 від 15.02.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних; від 18.03.2019 року №1108905/422868014 відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування №3 від 18.02.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних; від 18.03.2019 року №1108906/42286801 відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 4 від 19.02.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставами для відмови у реєстрації наведених податкових накладних, які визначені у рішеннях Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, є ненадання платником податку копій документів та надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як зазначено у квитанціях про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 26.02.2019 року та від 12.03.2019 року відповідно до п.201.6 си.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 14.02.2019 року №1, від 15.02.2019 року №2, від 18.02.2019 року №3, від 19.02.2019 року №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, 18 січня 2019 року Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області прийнято рішення, оформлене протоколом №21 про внесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» до переліку ризикових платників.

Не погоджуючись з рішеннями відповідача про відмову у реєстрації податкових накладних, а також рішенням ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Згідно з п.201.7. ст.201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 201.16 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 р. (далі-Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до пп.201.16.1. п.201.16 ст.201 ПК України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування;

в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

05.11.2018 року Державною фіскальною службою України визначено критерії

ризиковості платника податку і здійснення операцій, за якими податкові накладні/ розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій:

- обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює абоперевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);

- відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу, стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі на дату складання такої податкової накладної / розрахунку коригування;

- відсутність на дату складання податкової накладної / розрахунку коригування відомостей (актуального запису) у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який реєструє податкову накладну на товар (пальне) із кодами УКТ ЗЕД згідно з пп. 215.3.4 п. 215.3 ст. 215 Кодексу;

- розрахунок коригування складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до ДКПП - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, який поданий на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);

- сума компенсації вартості товару/послуги, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, який подано отримувачем такого товару/послуги на реєстрацію в Реєстрі, перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 01 січня 2017 року, зазначеного постачальником в зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних / розрахунках коригування, складених на отримувача такого товару/послуги та обсягу постачання з 01 січня 2017 року, зазначеного отримувачем в зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання даного товару/послуги.

21.02.2018 року постановою КМУ № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено наступне.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації (пункт 12).

Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 14), включає в себе:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг) (пункт 15).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. (пункт 16).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів, які складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС) (пункти 18 та 19 Порядку).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 20 Порядку).

Згідно з пунктом 23 Порядку Комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 15 цього Порядку: щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, менше 30 млн. гривень та які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі не відповідали критеріям ризиковості платника податку, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається платнику податку у порядку, встановленому статтею 42 Кодексу; щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в поточному місяці у Реєстрі, з урахуванням поданої податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, більше 30 млн. гривень включно та/або які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі відповідали критеріям ризиковості платника податку, приймається рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яке попередньо реєструється в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, та надсилається до комісії центрального рівня.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено у судовому порядку (пункт 27).

Організаційні та процедурні засади діяльності комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - комісії контролюючих органів), а також права та обов`язки її членів визначаються Порядком роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС) (пункт 2 Порядку).

Комісія контролюючого органу діє в межах повноважень, визначених у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (пункт 3 Порядку).

Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена (пункт 19 Порядку).

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 2 підлягає реєстрації в окремому Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена. Відповідне рішення набирає чинності після реєстрації його в такому Реєстрі.

Також, слід зазначити про те, що форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117 (додаток 2 до вказаного Порядку).

Форма такого рішення передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано (з тих, що визначені вказаною формою рішення), мають бути підкреслені.

Судом встановлено, що оскаржувані рішення містять лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення (додаток 2 до вказаного Порядку), і підкреслення документів, які, на думку контролюючого органу, позивачем не надано, не містить.

Зі змісту оскаржуваних рішень вбачається, що податковим органом не вказано, які саме документи необхідно надати платнику податків та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних №1, №2, №3, №4.

Рішення суб`єкта владних повноважень не містять чіткої підстави їх прийняття, що свідчить про їх необґрунтованість.

При вирішенні справи суд також виходить із того, що зазначені рішення Комісії є актами індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 року у справі № 822/1878/18.

Натомість, оскаржувані рішення фіскального органу про відмову в реєстрації податкових накладних не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Зазначений висновок суду узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року є джерелом права.

У рішенні від 13 грудня 2001 року у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року; "Тошкуце та інші проти Румунії", заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Головним управлінням ДФС в Дніпропетровській області не доведено правомірності оскаржуваних рішень комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 18.03.2019 року №1108903/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 14.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108904/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 15.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108905/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 18.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108906/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 19.02.2019 року, а тому позовні про визнання цих рішень протиправними та їх скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДФС України провести в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрацію поданих ТОВ «АКП - Інвест» () податкові накладні №1 від 14.02.2019 року, №2 від 15.02.2019 року, №3 від 18.02.2019 року, №4 від 19.02.2019 року днем їх надходження, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 28 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;

- протягом п`яти робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить менше 30 млн. гривень та які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі не відповідали критеріям ризиковості платника податку;

протягом семи робочих днів не прийнято та/або не зареєстровано в окремому Реєстрі податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі щодо платників податку, у яких обсяг постачання, зазначений в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданих податкової накладної / розрахунку коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 30 млн. гривень включно та/або які на дату зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі відповідали критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

-прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

-неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З урахуванням наведеного вище, враховуючи доведеність в судовому порядку неправомірності прийняття відповідачем-1 рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, з метою належного захисту порушених прав та інтересів позивача, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про зобов`язання ДФС України провести в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрацію поданих ТОВ «АКП - Інвест» () податкові накладні №1 від 14.02.2019 року, №2 від 15.02.2019 року, №3 від 18.02.2019 року, №4 від 19.02.2019 року днем їх надходження є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Що стосується вимоги позивача визнати незаконним рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визначення позивача таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області було встановлено, що відповідно до п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку визначених листом ДФС України від 05.11.2018 року №4065/99-99-07-05-04-18 Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» внесене до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій.

На підставі вияленої інформації 18.01.2019 року відповідачем 1 прийнято рішення, оформлене протоколом №21 про віднесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» внесене до переліку ризикових платників.

З приводу цього, суд вважає за необхідне зазначити, що 21 березня 2018 року Міністерством фінансів України було погоджено Критерії ризиковості платника податків, які розроблені ДФС України. Вказані Критерії викладені в листі ДФС України від 21.03.2018 р. № 959/99-99-07-18.

Підпунктом 1.6 п.1 Критеріїв визначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України ,

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Крім того, наказом ДФС від 21.03.2018 року № 144 затверджено Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, яким передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України. Вказаним Порядком, серед іншого, передбачено, що керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації , забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п. 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом. До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п. 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості. У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій. Якщо суб`єкт господарювання, якого включено до переліку ризикових платників податків, у подальшому здійснює фінансово-господарську діяльність без ознак ризиковості, передбачених пп.1.1 - 1.5 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДФС виключають з переліку ризикових платників податків, а у разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п. 1.6 Критеріїв, - після прийняття рішення Комісії.

З наведеного випливає, що платник податків вноситься до такого переліку лише на підставі рішення комісії Головного управління ДФС, в даному випадку комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Суд налогошує на тому, що Критерії ризиковості платника податку визначені листом ДФС України від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18, який не є нормативно-правовим актом. На це звертає увагу також Державна регуляторна служба України на офіційному веб-порталі (Лист ДРСУ від 19.04.2018 р. № 3890/0/20-18), та зазначає, що критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно були затверджені ДФС листами від 21.03.2018 року № 959/99-99-07-18 та №960/99-99-07-18 без дотримання регуляторних процедур.

До того ж, було порушено один із принципів державної регуляторної політики, визначених Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", а саме передбачуваність, тобто послідовність регуляторної діяльності, відповідність її цілям державної політики, а також планам з підготовки проектів регуляторних актів, що дозволяє суб`єктам господарювання здійснювати планування їхньої діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку зупинення, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

При цьому на офіційному веб-порталі ДФС відсутня інформація про затвердження у передбаченому вище порядку таких критеріїв.

При вирішенні справи суд також виходить із того, що зазначене рішення Комісії є актом індивідуальної дії.

На думку суду правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових обов`язків, обумовлених цими актами; при цьому за умов відповідності такого акту нормам чинного законодавства.

Натомість, оскаржуване рішення фіскального органу про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Зазначений висновок суду узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23.02.2006 року є джерелом права.

У рішенні від 13 грудня 2001 року у справі Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови ЄСПЛ зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року; "Тошкуце та інші проти Румунії", заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд звертає увагу на те, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 КАС України). У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду. (ч. 9 ст. 80 КАС України).

Оскільки відповідачем-1 не надано суду доказів на підставі яких позивача було внесено до переліку ризикових платників податків та доказів наявності реєстру ризикових платників податків, позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку підлягають задоволенню.

Щодо обраного позивачем способу захисту суд зазначає наступне.

У рішеннях по справах Клас та інші проти Німеччини, Фадєєва проти Росії, Єрузалем проти Австрії Європейський суд з прав людини зазначив, що суд не повинен підміняти думку національних органів будь-якою своєю думкою. Згідно Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11.03.1980 року на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 КАС України.

Завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади не допускає надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішень.

Відповідно до ч. 4 ст. 245 КАС України у випадку, визначеному п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Виходячи зі змісту положень КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Позивач, заявляючи вимоги про зобов`язання Головнео управління ДФС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості фактично просить суд втрутитися у дискреційні повноваження відповідача-1.

Аналогічна правова позиція щодо наведених обставин викладена у постанові Верховного Суду від 07 березня 2018 року у справі № 233/2084/17 (№ К/9901/2399/17).

В зв`язку з вищевикладеним, позовна вимога про зобов`язання Головного управління ДФС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є такою, що не підлягає задоволенню.

За викладених обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов задоволено частково (задоволено шість вимог немайнового характеру із семи заявлених), понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору 13 447,00 грн. підлягають стягненню частково в сумі 11 526,00 грн., з яких - 9605,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, 1921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» (, вул. Білостоцького, 126, м.Дніпро, Дніпропетровська область, 49098) до Державної фіскальної служби України (, Львівська пл., 8, м.Київ-53, МСП 04655), Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (, вул. Сімферопольська, 17а, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації: від 18.03.2019 року №1108903/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 14.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108904/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 15.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108905/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 18.02.2019 року; від 18.03.2019 року №1108906/42286801 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 19.02.2019 року.

Зобов`язати ДФС України провести в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрацію поданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» () податкові накладні №1 від 14.02.2019 року, №2 від 15.02.2019 року, №3 від 18.02.2019 року, №4 від 19.02.2019 року днем їх надходження.

Визнати протиправним рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» таким, що відповідає п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, оформлене протоколом №21 від 18.01.2019 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» () частину сплаченого судового збору в розмірі 9605,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Австрійські конструкційні полімери - Інвест» () частину сплаченого судового збору в розмірі 1921,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 09 жовтня 2019 року.

Суддя О.М. Неклеса