Справа № 640/19287/18
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Файдюка В.В.

За участю секретаря: Гайворонського В.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року, суддя Шрамко Ю.Т., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Нива" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про скасування постанови,-

У С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Нива" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про скасування постанови від 09.10.2018 року №1193.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.10.2018 року №1193 прийнята з порушенням строків накладення санкції за вчинення правопорушення, крім того, вона не містить посилання на норми законодавства, що передбачають відповідальність за порушення ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 09.10.2018 року на засіданні, яке проводилося у формі відкритого слухання, Акту планової перевірки дотримання ТОВ "Сільськогосподарське підприємство "Нива" Умов та Правил здійснення підприємницької діяльності з виробництва електричної енергії від 27.08.2018 року №292, винесено Постанову №1193 від 09.10.2018 року, відповідно до п. 1 якої, накладено штраф у розмірі 85000,00 грн. на ТОВ "Сільськогосподарське підприємство "Нива" () за порушення Ліцензійних умов здійснення підприємницької діяльності з виробництва електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 08.02.1996 року №3, а саме:

- пп. 3.1.1 п. 3.1 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати НКРЕКП фінансову звітність, передбачену Мінфіном та Держстатом України, і додаткову звітність, визначену НКРЕКП в установленому порядку;

- пп. 3.5.5 п. 3.5 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата протягом 10 днів повідомити НКРЕКП про зміни установчих документів, що підлягають державній реєстрації (перереєстрації).

Згідно п. 2 вказаної постанови, зобов`язано ТОВ "СП "Нива" у термін до 01.11.2018 року надати до НКРЕКП фінансову звітність за 2014-2016 роки та І і ІІ квартали 2017 року.

Позивач, вважаючи рішення відповідача про протиправними та такими, що прийнято з порушенням норм чинного законодавства та підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.ч. 1 - 3 ст. 1 Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 року № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

Відповідно до ст. 3 вказаного Закону, Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Частинами 1, 2 ст. 14 Закону № 1540-VIII встановлено, що засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

Відповідно до положень ст. 19 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора. Під час здійснення державного контролю Регулятор має право:1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Задовольняючи позовні вимоги суд єдиною підставою для визнання протиправною і скасування постанови від 09.10.2019 року зазначив, що відповідапчем порушено п.6 ст. 77 Закону №2019-УІІІ під час прийняття оскаржуваної постанови.

Відповідно до п.6 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» рішення Регулятора про застосування санкцій за правопорушення, передбачені цією статтею, може бути прийнято протягом п`яти днів з дня виявлення правопорушення Регулятором.

Застосування санкцій, передбачених цією статтею, не допускається, якщо правопорушення було виявлено через три або більше років після його скоєння (у разі триваючого порушення - його припинення) або виявлення його наслідків.

Погодитись з такими доводами суду першої інстанціх колегія суддів не може з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті.

Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

Отже, рішення Регулятором приймається на відповідних засіданнях як колегіального органу.

За змістом частини 4 вищезазначеного Закону Регулятор на своїх засіданнях: 1) розглядає та приймає рішення з питань, що належать до його компетенції; 2) розглядає і схвалює в межах своїх повноважень проекти актів законодавства, пропозиції стосовно вдосконалення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції; 4) затверджує щорічний звіт Регулятора; 5) затверджує регламент Регулятора; 6) розглядає справи про адміністративні правопорушення; 7) розглядає справи щодо видачі ліцензій та дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.

Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.

Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Отже, зазначеним законом визначено відповідну процедуру розгляду Регулятором питання щодо дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.

Згідно з пп.7.1 - 7.10 Регламенту Національної комісії що здійснює державне регулюванняч у сфеах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 96.12.2016 року №2133 дата, час, місце проведення та порядок денний засідання визначаються Головою НКРЕКП. Засідання НКРЕКП у формі відкритих слухань проводяться як правило один раз на тиждень, у вівторок. У разі необхідності НКРЕКП може прийняти рішення про зміну порядку проведення засідань, про продовження своєї роботи наступного дня після дня засідання, відкладення розгляду питання на інше засідання, а також оголосити перерву в засіданні.

Порядок денний засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання формується за пропозиціями Голови, членів НКРЕКП і керівників структурних підрозділів про винесення на засідання питань, які вони вважають за необхідне розглянути на ньому. Перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань, оприлюднюються не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті НКРЕКП. Не пізніше ніж за чотири робочих дні (до 11-00) до засідання НКРЕКП керівники структурних підрозділів надають до структурного підрозділу, що забезпечує організацію засідань НКРЕКП, для формування переліку питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, службові записки, погоджені членом НКРЕКП або керівником апарату НКРЕКП відповідно до розподілу функціональних обов`язків, у яких зазначені питання, які пропонується винести на розгляд НКРЕКП. Відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП, відповідно до розподілу обов`язків, одержані зауваження та пропозиції, а також аргументована позиція НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додають інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до відділу інформації та комунікацій з громадськістю для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП. Перелік питань, що виноситься на розгляд НКРЕКП, затверджується Головою НКРЕКП і доводиться до відома членів НКРЕКП і керівників структурних підрозділів не пізніше ніж за чотири робочих дні (до 17-00) до дня проведення засідання.

Дотримання зазначеної процедури розгляду питання, винесено на засідання комісії, є важливим та вимагає певного часу для підготовки його до розгляду та самого розгляду.

Окрім того, колегія суддів зауважує, що ч.6 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачає чітко часу розгляду питання про застосування санкцій за правопорушення, а лише вказує на можливість його прийняття протягом п`яти днів з дня виявлення правопорушення Регулятором, тоді як наступний абзац даної норми чітко визначає, що застосування санкцій, передбачених цією статтею, не допускається, якщо правопорушення було виявлено через три або більше років після його скоєння (у разі триваючого порушення - його припинення) або виявлення його наслідків.

Таким чином, колегія суддів вважає, що недотримання строку прийняття Регулятором рішення не може слугувати самостійною підставою для звільнення позивача від відповідальності за порушення Ліцензійних умов здійснення підприємницької діяльності з виробництва електричної енергії.

Інші підстави для визнання протиправною та скасування постанови від 09.10.2018 року судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції не встановлено.

Крім того, позивач доводи суду першої інстанції в частині відсутності інших підстав для скасування постанови не оспорив, апеляційну скаргу на рішення суду не подавав.

Так, у мотивувальній частичні рішення суд першої інстанції спростував доводи позивача стосовно того, що товариство не здійснювало ліцензовану діяльність у період, що перевірявся, а тому дана обставина не передбачає можливості дотримуватися Ліцензійних умов та зазначив, що у період з 27.08.2004 року по 26.08.2017 року у позивача була наявна діюча та не скасована ліцензія на право провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, а отже, позивач повинен дотримуватись ліцензійних умов.

Відсутні у справі докази того, що Регулятор прийняв постанову з порушенням вимог чинного законодавства України, застосував не ту норму закону, яка передбачає відповідальність за вчинення такого правопорушення, а також, що розмір штрафу не відповідає нормі закону, яка передбачає його застосування.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції прийнято з неправильним застосуванням норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. ст. 315, 317 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанйції має право скасувати рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає скасуванню з ухваленням постанови про відмову в задоволенні позовних вимог ТОВ «Сільськогосподарське підприємство «Нива» про визнання протиправним та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.10.2018 року №1193.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2019 року скасувати.

Ухвалити у справі постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог ТОВ «Сільськогосподарське підприємство «Нива» про визнання протиправним та скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.10.2018 року №1193.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Файдюк В.В.