Справа № 813/237/17
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

09 жовтня 2019 року м. Київ№ 813/237/17
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом ОСОБА_1

до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб , Міністерства юстиції України

про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства юстиції України, у якій просив суд: визнати незаконним та скасувати нормативно-правовий акт - «Порядок виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затверджений рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрований Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993; визнати протиправними дії Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що полягають у затвердженні рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 «Порядку виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення» (зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 №863/28993); визнати протиправними дії Міністерства юстиції України, що полягають у державній реєстрації нормативно-правового акту - «Порядку виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993; зобов`язати Міністерство юстиції України скасувати державну реєстрацію нормативно-правового акту - «Порядок виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993; визнати протиправними дії Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що полягають у невиплаті відшокдування за вкладами.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 24.02.2017 роз`єднано вказані позовні вимоги, виділивши в самостійне провадження з залишенням раніше присвоєного номеру справи № 813/237/17 вимоги щодо визнання незаконним та скасування нормативно-правового акту - «Порядок виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993 ; визнання протиправними дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що полягають у затвердженні рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 «Порядку виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення» (зареєстровано Міністерством юстиції України 15.06.2016 №863/28993) ; визнати протиправними дій Міністерства юстиції України, що полягають у державній реєстрації нормативно-правового акту - «Порядку виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993; зобов`язання Міністерства юстиції України скасувати державну реєстрацію нормативно-правового акту - «Порядок виявлення правочинів (у тому числі договорів), що є нікчемними, а також дій Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у разі їх виявлення», затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 26.05.2016 №826 та зареєстрованого Міністерством юстиції України 15.06.2016 за №863/28993;

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 24.02.2017, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.04.2017 та постановою Верховного Суду передано адміністративну справу №813/237/17 за підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Згідно протоколу передачі судової справи, адміністративну справу №813/237/17 передано для продовження розгляду судді Мазур А.С.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 25 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відтак, розгляд справи повинен здійснюватися Окружним адміністративним судом міста Києва за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що дана справа підлягає розгляду у порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 159, 160, 161, 171, 241-243, 248, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

2. Справа буде розглядатись за правилами загального позовного провадження.

3.Призначити підготовче судове засідання на 12 листопада 2019 року., що відбудеться за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81-А, зал №214.

4. Зобов`язати позивача подати до суду:

оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви;

5. Зобов`язати відповідачів подати до суду:

- всі матеріали, що були або мали бути взяті відповідачем до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дії, допущенні бездіяльності, з приводу яких подано позов;

6. Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття надати суду відзив на позовну заяву.

7. Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

8.У разі подання до суду відзиву на позов, запропонувати позивачу надати відповідь на відзив у десятиденний строк з моменту отримання відзиву.

9. У разі подання до суду відповіді на відзив, запропонувати відповідачу надати до суду заперечення проти відповіді на відзив.

10. Копію Ухвали невідкладно надіслати особам, які беруть участь у справі.

Суддя А.С. Мазур

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud2670/Інформація про процесуальні права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 44, 47 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.