Справа № 9901/855/18
Суддя: Анцупова Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2019 року

м. Київ

Справа № 9901/855/18

Провадження № 11-554заі19

Велика Палата Верховного Суду у складі:

головуючого судді Князєва В. С.,

судді-доповідача Анцупової Т. О.,

суддів Антонюк Н. О., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання Яроша Д. В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення від 18 вересня 2018 року № 401 дп-18

за апеляційною скаргою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (у складі колегії суддів Коваленко Н. В., Гімона М. М., Стародуба О. П., Мороз Л. Л., Кравчука В. М.),

УСТАНОВИЛА:

Рух справи

1. У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП; Комісія), в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 у частині, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якій прокурор обіймає посаду, на строк до шести місяців.

2. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішення КДКП про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення є безпідставним та підлягає скасуванню, оскільки під час проведення слідчої дії ОСОБА_2 не повідомляла ні йому, ні іншим особам, які були присутні в кабінеті, в якому проводився обшук, про те, що остання є адвокатом та здійснює у вказаному приміщенні адвокатську діяльність чи надає якійсь особі правову допомогу. При цьому жодних ознак того, що кабінет, в якому проводився позивачем обшук, є робочим місцем адвоката не було.

Водночас позивач зауважує, що при прийнятті оскаржуваного рішення Комісія не врахувала саму поведінку адвоката, а саме: невиконання останньою вимог рішень органів адвокатського самоврядування щодо підтвердження робочого місця адвоката.

Також позивач звертає увагу, що відповідачем порушено річний строк притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення, оскільки факти, які ставляться позивачу у провину, відбулися 07 вересня 2017 року, а стягнення накладено 18 вересня 2018 року.

3. Рішенням Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 у частині, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якій прокурор обіймає посаду, на строк до шести місяців.

Стягнуто з КДКП за рахунок бюджетних асигнувань Комісії на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 704,80 грн.

4. Не погодившись із таким рішенням, КДКП подала апеляційну скаргу з тих підстав, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та прийняте Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. В апеляційній скарзі Комісія просить скасувати рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року та ухвалити нове рішення - про відмову у задоволенні позовних вимог.

5. Велика Палата Верховного Суду ухвалами від 18 червня та 16 серпня 2019 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою КДКП на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року та призначила справу до розгляду в судовому засіданні на 08 жовтня 2019 року.

6. Станом на 08 жовтня 2019 року відзив на касаційну скаргу до Великої Палати Верховного Суду не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

7. ОСОБА_1 з грудня 2007 року працює в органах прокуратури. З 17 квітня 2018 року (наказ прокурора міста Києва від 17 квітня 2018 року № 637к) позивач перебуває на посаді слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва.

8. 02 травня 2018 року до КДКП надійшла дисциплінарна скарга керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В . Г. про вчинення дисциплінарного проступку слідчим в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_5, слідчим в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_1, заступником начальника другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_6, начальником управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_7

9. Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження вказану дисциплінарну скаргу 02 травня 2018 року розподілено члену КДКП Нечепоренку С. О. , яким 10 травня 2018 року прийнято рішення про відкриття дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

10. Рішенням Комісії від 21 червня 2018 року № 280дп-18 строк проведення перевірки за дисциплінарною скаргою керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України продовжено на один місяць.

11. Рішенням Комісії № 64дп-18 вищевказані дисциплінарні провадження об`єднані в одне за № 11/2/4-62дс-20дп-18.

12. Розглянувши матеріали дисциплінарного провадження № 11/2/4-62дс-20дп-18, КДКП установлено, що Прокуратурою міста Києва 18 серпня 2017 року було зареєстровано кримінальне провадження № 0001071 за ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено частиною другою статті 364, частиною першою статті 205 Кримінального кодексу України (далі - КК України), за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами органів Державної фіскальної служби України та за фактом здійснення фіктивної підприємницької діяльності.

13. Начальником третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва Демідовим І. І. 31 серпня 2017 року винесено постанову про створення групи слідчих у кримінальному провадженні № 0001071, до якої серед інших увійшли заступник начальника третього слідчого відділу ОСОБА_6, слідчі ОСОБА_5 та ОСОБА_1 Старшим вказаної слідчої групи визначено слідчого ОСОБА_5

14. 01 вересня 2017 року слідчим в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_5, за погодженням із прокурором другого відділу процесуального керівництва Прокуратури міста Києва Кольцовою К. В. направлено слідчому судді Дніпровського районного суду міста Києва клопотання про обшук на території офісних приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_2.

15. Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 06 вересня 2017 року вищевказане клопотання задоволено. Надано дозвіл прокурору міста Києва Говді Р. М., слідчим слідчої групи у кримінальному провадженні № 0001071, а також іншим уповноваженим особам, провести обшук на території офісних приміщень, що використовуються адвокатом ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , що належать ТОВ «Укроргенергобуд», з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, відшукання та вилучення фінансово-господарської документації, печаток, штампів, а також грошових коштів, одержаних внаслідок вчинення злочинів, мобільних телефонів, техніки, чорних записів, флеш-накопичувачів.

16. На виконання вищевказаної ухвали слідчого судді, слідчим в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_5 спільно зі слідчими слідчої групи 07 вересня 2017 року проведено обшук за адресою:

АДРЕСА_2. 17 . Факт оскарження особами, в яких проведено обшук, рішень, дій чи бездіяльності слідчого (слідчих), у тому числі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1, у порядку встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК України) у ході проведення перевірки не встановлено.

18. Відповідно до протоколу обшуку від 07 вересня 2017 року слідчий слідчої групи ОСОБА_1 проводив обшук робочого місця ОСОБА_2 , у ході якого були вилучені грошові кошти, документи та інше майно. Під час обшуку ОСОБА_2 не надавала документи щодо оренди приміщення офісу за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується зауваженнями наданими останньою до протоколу обшуку, в яких вона зазначила про надання договору оренди приміщення пізніше.

19. Згідно з довідкою, наданою Національною асоціацією адвокатів України, станом на 07 вересня 2017 року в Єдиному реєстрі адвокатів України були наявні відомості стосовно адреси робочого місця ОСОБА_2 , а саме:

АДРЕСА_3. 20 . Згідно відомостей, внесених до протоколу обшуку, особистий обшук ОСОБА_2 слідчим ОСОБА_1 не проводився. Проте в зауваженнях ОСОБА_2 вказала, що її особистий обшук проводився особою чоловічої статі.

21. Опитаний із вказаного питання ОСОБА_1 повідомив, що обшук за адресою: АДРЕСА_2 , проводився на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва. Під час проведення обшуку ОСОБА_2 не повідомляла, що являється адвокатом. Особистий обшук ОСОБА_2 ним не проводився.

22. 19 липня 2018 року за результатами перевірки дисциплінарної скарги членом КДКП Нечепоренком С. О. складено висновок про наявність дисциплінарного проступку заступника начальника другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_6 та про відсутність дисциплінарного проступку слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_5, слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_1, начальника управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_7

23. Рішенням КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності, та до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк до шести місяців на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

24. Рішення Комісії мотивоване тим, що слідчий ОСОБА_1 у порушення Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697-VII) незаконно провів обшук робочого місця адвоката ОСОБА_2, не повідомив раду адвокатів регіону про проведення ним цього обшуку, проігнорував клопотання адвоката ОСОБА_2 з цього приводу.

На думку Комісії, зазначене свідчить про наявність у діях слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва Прокуратури міста Києва ОСОБА_1 . ознак дисциплінарного правопорушення, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII.

25. Зазначене рішення КДКП направлено позивачу листом від 28 вересня 2018 року № 11/2/4-62дс-20дп-18-10369вих-18.

26. Вважаючи рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Оцінка суду першої інстанції

27. Задовольняючи позовні вимоги, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду виходив із того, що рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 було прийнято необґрунтовано, непропорційно та незаконно, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не доведено наявності дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 у межах дисциплінарного провадження № 11/2/4-62дс-20дп-18.

28. Такий висновок суду першої інстанції обґрунтовано тим, що на момент проведення обшуку в приміщенні офісу за адресою: АДРЕСА_2 , слідчий слідчої групи ОСОБА_1 не мав достатніх та обґрунтованих доказів вважати це приміщення робочим місцем адвоката ОСОБА_2, у зв`язку з чим дії позивача були правомірними.

29. Відповідно до листа Національної асоціації адвокатів України, який міститься в матеріалах дисциплінарного провадження (том 1, а. с. 5З-54), станом на 07 вересня 2017 року, тобто на момент проведення обшук за адресою: АДРЕСА_2, в Єдиному реєстрі адвокатів України були наявні відомості стосовно адреси робочого місця ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3. 30 . Посилання представника відповідача на порушення ОСОБА_1 вимог статті 23 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI) щодо повідомлення ради адвокатів регіону про проведення обшуку, суд першої інстанції визнав такими, що непідтверджені достатніми доказами, оскільки з пояснень слідчих слідчої групи, що проводили обшук, убачається, що представника ради адвокатів регіону було повідомлено перед початком обшуку, а у протоколі обшуку від 07 вересня 2017 року містяться зауваження представника Комітету захисту професійних прав адвокатів та реалізації гарантій адвокатської діяльності ради адвокатів Одеської області адвоката Семенова В. І.

Короткий зміст та обґрунтування наведених в апеляційній скарзі вимог

31. В апеляційній скарзі на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року КДКП зазначає, що воно прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи.

32. Зокрема, КДКП звертає увагу, що згідно з ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 06 вересня 2017 року дозвіл на проведення обшуку було надано на території офісних приміщень, що використовуються адвокатом ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2. Однак відповідно до протоколу обшуку від 07 вересня 2017 року безпосереднім предметом обшуку було робоче місце ОСОБА_2 .

33. На думку Комісії, наведене свідчить про те, що вищевказаний кабінет не є робочим місцем ОСОБА_9 та в цьому приміщенні не передбачено проведення обшуку відповідно до ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 06 вересня 2017 року.

34.Також КДКП зауважує, що слідчий не повідомив раду адвокатів Одеської області про обшук адвоката ОСОБА_2

35. Окремо скаржник звертає увагу й на те, що для встановлення робочого місця адвоката недостатньо звернення до Єдиного реєстру адвокатів України, оскільки це дозволяє лише переконатися, яке місце є основним. Це своєю чергою не виключає можливість наявності в адвоката інших робочих місць. Тому з цією метою має бути поставлене питання про інші робочі місця і запропоновано надати відповідні документи.

36. На думку Комісії, у ОСОБА_2 не було ніяких підстав приховувати свій статус під час обшуку і не вимагати застосування гарантій, передбачених Законом № 5076-VI, враховуючи, що під час обшуку в неї було вилучено 197 900 грн, 83 177 доларів США, 1300 євро та інше майно, яке повернуто лише через 5 місяців.

37. При цьому скаржник вважає, що строки подачі документів про зміну робочого місця адвоката не мають значення, оскільки вона мала статус адвоката на момент проведення обшуку, попереджала про те, що приміщення в якому проводився обшук слідчими належало їй на праві користування. Приховування цієї інформації в жодному випадку не ставило під сумнів визнання обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 06 вересня 2017 року, недійсним.

Релевантні джерела права

38. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

39. Згідно із пунктами 3, 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний: діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

40. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав невиконання чи неналежного виконання службових обов`язків.

41. Статтею 44 Закону № 1697-VII встановлено, що дисциплінарне провадження щодо прокурорів здійснюється КДКП.

42. Статус та повноваження КДКП закріплено у частині першій статті 73, частині першій статті 77 Закону № 1697-VII, згідно яких Комісія є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.

43. Згідно із частиною першою статті 45 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду КДКП дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу можуть бути оскаржені виключно в порядку, встановленому КПК України. Якщо за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу встановлено факти порушення прокурором прав осіб або вимог закону, таке рішення може бути підставою для дисциплінарного провадження.

44. Порядок відкриття дисциплінарного провадження та проведення перевірки дисциплінарної скарги регламентовано статтею 46 Закону № 1697-VII, згідно з частиною четвертою якої після відкриття дисциплінарного провадження член КДКП проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Комісії за результатами перевірки.

45. Частина десята статті 46 Закону № 1697-VII передбачає, що член КДКП за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Комісії встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена КДКП щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.

46.Відповідно до частини першої статті 47 Закону № 1697-VII розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні КДКП. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання КДКП має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

47. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні КДКП заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб (частина п`ята статті 47 Закону № 1697-VII).

48.Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена КДКП подавати заяву про його відвід (частина шоста статті 47 Закону № 1697-VII).

49. Частиною першою статті 48 Закону № 1697-VII встановлено, що КДКП приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення КДКП за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

50. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення (частина третя статті 48 Закону № 1697-VII).

51. Види дисциплінарних стягнень, які можуть бути накладені на прокурора за вчинення ним дисциплінарного проступку, закріплені у частині першій статті 49 Закону № 1697-VII. До таких стягнень належать:

1) догана;

2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора);

3) звільнення з посади в органах прокуратури.

52. За правилами пунктів 61-63 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийняте всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року, Комісія має право прийняти рішення, якщо на її засіданні присутні не менше дев`яти членів. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість від загального складу Комісії, передбаченого Законом. Рішення Комісії викладаються в письмовій формі.

Комісія не приймає рішень на підставі припущень, неперевіреної, недостовірної інформації.

У рішенні Комісії зазначаються дата і місце його прийняття, члени комісії, які брали участь у засіданні, питання, що розглядалися, мотиви прийнятого рішення. Рішення підписується головуючим та членами Комісії, які брали участь у засіданні.

53. Відповідно до частини першої статті 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

54.Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

55. Адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту (пункт 2 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI).

56. Відповідно до частини другої статті 23 Закону № 5076-VI у разі проведення обшуку чи огляду житла, іншого володіння адвоката, приміщень, де він здійснює адвокатську діяльність, тимчасового доступу до речей і документів адвоката слідчий суддя, суд у своєму рішенні в обов`язковому порядку зазначає перелік речей, документів, що планується відшукати, виявити чи вилучити під час проведення слідчої дії чи застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а також враховує вимоги пунктів 2-4 частини першої цієї статті.

Під час проведення обшуку чи огляду житла, іншого володіння адвоката, приміщень, де він здійснює адвокатську діяльність, тимчасового доступу до речей і документів адвоката має бути присутній представник ради адвокатів регіону, крім випадків, передбачених абзацом четвертим цієї частини. Для забезпечення його участі службова особа, яка буде проводити відповідну слідчу дію чи застосовувати захід забезпечення кримінального провадження, завчасно повідомляє про це раду адвокатів регіону за місцем проведення такої процесуальної дії.

З метою забезпечення дотримання вимог цього Закону щодо адвокатської таємниці під час проведення зазначених процесуальних дій представнику ради адвокатів регіону надається право ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення процесуальних дій, що зазначаються у протоколі.

Неявка представника ради адвокатів регіону за умови завчасного повідомлення ради адвокатів регіону не перешкоджає проведенню відповідної процесуальної дії.

57. Згідно з положенням частини першої статті 17 Закону № 5076-VI Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

58. До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості:

1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката;

2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України);

3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку;

4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку;

5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

6) інші відомості, передбачені цим Законом.

Адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката (частина друга статті 17 Закону № 5076-VI).

59. Адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (частина третя статті17 Закону № 5076-VI).

60. Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи (частина четверта статті17 Закону № 5076-VI).

61. Відомості, що підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, включаються до нього не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації, крім випадків, установлених цим Законом (частина п`ята статті17 Закону № 5076-VI).

62. Відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 26, Єдиний реєстр адвокатів України - це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до Закону № 5076-VI набули права на зайняття адвокатською діяльністю, та про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Позиція Великої Палати Верховного Суду

63. Дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача у справі та пояснення сторін, Велика Палата Верховного Суду виходить із таких міркувань.

64. Застосовані судом норми права свідчать про те, що КДКП є органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів. Суб`єктом дисциплінарного проступку, за який Законом № 1697-VII передбачена дисциплінарна відповідальність, є прокурор.

65. КДКП є колегіальним органом, який відповідно до Закону № 1697-VII, наділений дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.

66. У разі встановлення обставин, що свідчать про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, КДКП має повноваження прийняти рішення у дисциплінарному провадженні про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, Комісія може притягнути до дисциплінарної відповідальності прокурора з підстав невиконання чи неналежного виконання службових обов`язків.

67. Виходячи зі змісту рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18, підставою для прийняття цього рішення стало те, що слідчий ОСОБА_1 під час проведення обшуку 07 вересня 2017 року за адресою: АДРЕСА_2 , обшукав адвоката ОСОБА_2 без відповідної ухвали слідчого судді та без присутності представника ради адвокатів регіону. ОСОБА_1 не повідомив раду адвокатів Одеської області про обшук адвоката ОСОБА_2

68. Вказані дії позивача відповідач кваліфікував як неналежне виконання службових обов`язків (пункт 1 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII). Комісія вказала, що дисциплінарне правопорушення слідчого є очевидним, а тому вказана обставина є підставою для застосування до слідчого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк до шести місяців на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

69.Водночас, згідно з пояснень, наданих слідчим ОСОБА_1, 07 вересня 2017 року на виконання ухвали слідчого судді від 06 вересня 2017 року слідчими Прокуратури міста Києва проведено обшук восьмого поверху нежитлової багатоповерхової будівлі (бізнес-центру), розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . Під час проведення обшуку ОСОБА_2 не повідомляла позивачу, що являється адвокатом.

70. Вирішуючи питання щодо наявності/відсутності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, який полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків під час проведення обшуку у кримінальному провадженні № 0001071, суд виходить із такого.

71. Зважаючи на те, що фактичною підставою для притягнення слідчого до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, Комісією під час дисциплінарного провадження має бути встановлено склад такого проступку. Положення Закону № 1697-VII не дають підстав для висновку про можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності без вини.

72.Водночас згідно з Положенням про порядок роботи КДКП Комісія не приймає рішень на підставі припущень, неперевіреної, недостовірної інформації.

73.Наведене свідчить, що рішення КДКП щодо наявності в діях особи ознак дисциплінарного проступку мають ґрунтуватися виключно на доказах, отриманих в установленому законом порядку, які у своїй сукупності доводять вину такої особи.

74. Обираючи стандарт доказування, який має використовуватися в дисциплінарних провадженнях, і беручи до уваги публічно-правову природу дисциплінарної відповідальності, слід віддати перевагу стандарту «поза розумним сумнівом» перед стандартом «баланс ймовірностей».

Він означає, що в достовірності факту (винуватості особи) не повинно залишитися розумних сумнівів. Це не означає, що у його достовірності взагалі немає сумнівів, але означає, що всі альтернативні можливості пояснення наданих доказів є надмірно малоймовірними.

Підґрунтям стандарту «поза розумним сумнівом» є фундаментальна цінність суспільства - гірше осудити невинного, ніж дозволити винному уникнути покарання; відповідно суспільство, яке цінує добре ім`я і свободу кожного, не повинно засуджувати людину, коли є розумні сумніви в її винуватості.

75. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини. Так, у параграфі 55 рішення Європейського суду з прав людини від 15 лютого 2012 року у справі «Гриненко проти України» зазначається, що «при оцінці доказів Європейський Суд зазвичай застосовує стандарт доведення «поза всяким розумним сумнівом». Однак доведення повинно будуватися на сукупності досить надійних, чітких і послідовних припущень або аналогічних неспростовних презумпцій фактів».

76.Отже, вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку має бути підтверджено «поза всяким розумним сумнівом».

77. Як установлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, третім слідчим відділом Прокуратури міста Києва здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001071 та встановлено, що група осіб, створила на території міста Києва та інших регіонів України протиправний фінансовий механізм («конвертаційний центр»), діяльність якого спрямована на незаконне переведення безготівкових грошових коштів у готівку з метою виведення капіталів підприємств легального сектору економіки в тіньовий обіг з використанням низки механізмів так званого «класичного конвертаційного центру» та «зустрічного потоку».

78.Також у ході досудового розслідування встановлено, що організаторами вказаної протиправної схеми є громадяни України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

79. Крім того, встановлено, що ОСОБА_9 є адвокатом, входить до ради адвокатів Одеської області та здійснює індивідуальну адвокатську діяльність (свідоцтво НОМЕР_1, дата видачі 21 лютого 2014 року).

80. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 вересня 2017 року у справі № 755/13191/17 надано дозвіл прокурору міста Києва Говді Р. М ., слідчим групи у кримінальному провадженні № 0001071, а також іншим уповноваженим особам за його дорученням, провести обшук на території офісних приміщень, що використовується адвокатом ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ТОВ «Укроргенергобуд», з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, відшукання та вилучення фінансово-господарської документації, пов`язаної з діяльністю окремих юридичних осіб, зазначених у цій ухвалі.

81. Як зазначено позивачем, оскільки вказану слідчу дію передбачалось провести у приміщенні, де знаходився адвокат ОСОБА_9 , слідчо-оперативною групою здійснено дії щодо завчасного повідомлення ради адвокатів Одеської області про проведення обшуку по АДРЕСА_2 . Для проведення обшуку за вказаною адресою був запрошений представник Комітету захисту професійних прав адвокатів та реалізації гарантій адвокатської діяльності ради адвокатів Одеської області адвокат Семенов В . І .

Семенов В. І . був допущений до проведення обшуку одразу після прибуття на місце його проведення (відповідно до пояснень ОСОБА_5 , наданих члену КДКП Нечепоренку С. О. ).

82. Відповідно до протоколу обшуку від 07 вересня 2017 року слідчий слідчої групи ОСОБА_1 проводив обшук у приміщенні за адресою по АДРЕСА_2 , яке фактично використовував адвокат ОСОБА_9 . У зазначеному протоколі також зазначено про проведення обшуку на робочому місці ОСОБА_2

83.Водночас згідно з пояснень ОСОБА_1 на восьмому поверсі нежитлового приміщення по АДРЕСА_2 були відсутні будь-які розпізнавальні знаки того, що все приміщення восьмого поверху, його частина чи окремий кабінет використовувався адвокатом чи адвокатами для здійснення адвокатської діяльності. Старшим слідчим прийнято рішення про проведення обшуку в окремих кабінетах, зокрема у тому, де знаходились ОСОБА_2 . Під час проведення обшуку в кабінеті, а також перед кабінетом, як і в самому кабінеті, була відсутня інформація про те, що указаний кабінет використовується будь-якою особою як робоче місце адвоката чи місце, де здійснюється адвокатська діяльність.

84. Відповідно до листа від Національної асоціації адвокатів України, який міститься в матеріалах дисциплінарного провадження (том 1, а. с. 5З-54), на момент проведення обшуку в Єдиному реєстрі адвокатів України були наявні відомості стосовно адреси робочого місця ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3. 85 . Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказані обставини дають підстави для висновку про те, що у слідчої групи не було підстав вважати приміщення офісу за адресою: АДРЕСА_2 , в якому проводився обшук, робочим місцем адвоката ОСОБА_2

86. Водночас, зважаючи на те, що матеріали дисциплінарного провадження не містять жодних доказів того, що під час проведення ОСОБА_1 обшуку робочого місця ОСОБА_2 , він був обізнаний, що остання є адвокатом, КДКП надала перевагу поясненням ОСОБА_2 , визнавши їх більш переконливими.

87.Отже, вину ОСОБА_1 не було встановлено «поза розумним сумнівом».

88.Враховуючи вимоги пункту 62 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, згідно з якими Комісія не приймає рішень на підставі припущень, неперевіреної, недостовірної інформації, у спірних правовідносинах КДКП діяла необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та односторонньо.

При цьому Велика Палата Верховного Суду вважає, що відсутні підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого ОСОБА_1 щодо проведеного ним обшуку на восьмому поверсі нежитлового приміщення по АДРЕСА_2 , у зв`язку з тим, що саме ОСОБА_5 був старшим групи слідчих та керував їх діями.

89. За встановлених у цій справі обставин та правового регулювання спірних відносин, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов правильного висновку про те, що рішення КДКП від 18 вересня 2018 року № 401дп-18 у частині, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якій прокурор обіймає посаду, на строк до шести місяців, є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

90. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

91.Згідно із частиною першою статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

92.Отже, оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують викладених у судовому рішенні цього суду висновків, то апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Висновки щодо розподілу судових витрат

93.Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

94. Оскільки Велика Палата Верховного Суду не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 241-243, 266, 308, 310, 315, 316, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду

ПОСТАНОВИЛА:

1. Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів залишити без задоволення.

2. Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. С. Князєв

Суддя-доповідач Т. О. Анцупова

Судді: Н. О. Антонюк Н. П. Лященко

Ю. Л. Власов В. В. Пророк

М. І. Гриців Л. І. Рогач

В. І. Данішевська О. М. Ситнік

Ж. М. Єленіна О. С. Ткачук

О. С. Золотніков В. Ю. Уркевич

Л. М. Лобойко