Справа № 520/7051/19
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

08.10.2019 р. Справа № 520/7051/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шляхової О.М.,

при секретарі судового засідання - Молчанової О.М.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Шафоростової О.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в м. Харкові питання про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області (майдан Театральний, буд. 1, м. Харків, 61057) про визнання дій неправомірними та скасування акту,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати неправомірними дії зі складання робочою групою акта (довідки) про результати виїзної перевірки використання державного майна № 13 від 06 вересня 2018 року та скасувати акт (довідку) про результати виїзної перевірки використання державного майна № 13 від 06 вересня 2018 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 06.09.2018 року було проведено виїзну перевірку стану використання нерухомого державного майна, яке знаходиться на балансі Державного підприємства «Державний науковий центр лікарських засобів і медичної продукції», за результатами якої складено акт (довідку) №13 від 06.09.2018 року. Позивав зазначив, що акт перевірки є таким, що не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки один із членів робочої групи був відсутній при проведенні перевірки, акт не затверджений начальником відповідача, в акті перевірки відсутні висновки про порушення законодавства, на підставі акту перевірки не було прийнято жодних рішень. Тільки в листі відповідача від 08.10.2018 року №43-6496 зазначено, що при проведенні перевірки встановлено, що державне нерухоме майно використовується юридичними та фізичними особами в порушення вимог чинного законодавства, а саме: нежитлові приміщення загальною площею 364,4 кв.м. використовуються без оформлення відповідних договорів оренди; нежитлові приміщення загальною площею 311,5 кв.м. використовуються на підставі договорів зберігання, укладених з балансоутримувачем. Фахівцями відповідача було розраховано орієнтовану суму втрат коштів за незаконне використання державного нерухомого майна до Державного бюджету, яка складає приблизно 29570,00 грн. на місяць.

Крім того, позивач зазначив, що на підставі проведеної перевірки та складеного акта було розпочато досудове розслідування кримінального провадження щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 Кримінального Кодексу України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000304 від 09.10.2018 року, а 28.05.2019 року ОСОБА_1 було повідомлено про підозру за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Обвинувальний акт на даний час передано до суду. Вважаючи неправомірними дії відповідача зі складання акту (довідки) про результати перевірки, позивач звернувся з даним позовом до суду та просить скасувати акт відповідача № 13 від 06.09.2018 року.

В підготовче судове засідання позивач, його представник та представник відповідача з`явилися.

Так, згідно положень ст. 179 КАС України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (ч.1 ст. 179 КАС України).

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 173 КАС України, підготовку справи до судового розгляду здійснює суддя адміністративного суду, який відкрив провадження в адміністративній справі. Завданням підготовчого провадження є:1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи;6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Суд в підготовчому засіданні, дослідивши матеріали справи, визначивши предмет спору та характер спірних правовідносин та позовних вимог, поставив на обговорення питання про закриття провадження по справі на підставі п.1 ч.1 ст. 238 КАС, оскільки справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Позивач та його представник заперечували проти закриття провадження у справі за відсутністю підстав.

Представник відповідача залишив вирішення питання про закриття провадження у справі на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

Позивач, ОСОБА_1 , на час проведення перевірки займала посаду директора Державного підприємства «Державний науковий центр лікарських засобів і медичної продукції».

Відповідно до доручення Прем`єр-міністра України В. Гройсмана від 21.06.2018 №19693 згідно із наказом відповідача від 05.09.2018 №1803 проведена виїзна перевірка стану використання нерухомого державного майна нежитлових приміщень будівлі, загальною площею 16488,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , що перебуває на балансі ДП «Державний науковий центр лікарських засобів і медичної продукції», код - 482329.

За результатами перевірки складено акт (довідку) від 06.09.2018 року № 13, в якому зафіксовано факт використання державного нерухомого майна з порушеннями вимог чинного законодавства, а саме: державне нерухоме майно загальною площею 364,4 кв.м. використовується без оформлення відповідних договорів оренди; державне нерухоме майно загальною площею 311,5 кв.м. використовується на підставі договорів зберігання, укладених з балансоутримувачем.

Відповідачем жодних рішень на підставі вказаного акту перевірки не приймалось.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань ОСОБА_1 органом досудового розслідування - Київським відділом поліції ГУГН в Харківській області пред`явлено підозру в скоєнні кримінального правопорушення за ч.2 ст.364 КК України. Відомості в ЄРДР, номер кримінального провадження 0000304, внесено 09.10.2018 року на підставі повідомлення відповідача від 08.10.2018 року щодо зловживання своїм службовим становищем посадовими особами ДП «Державний науковий центр лікарських засобів і медичної продукції» у виді незаконного використання державного майна.

Згідно даних Державного реєстру судових рішень Київським районним судом м. Харкова призначено судовий розгляд обвинувального акту за матеріалами вказаного кримінального провадження, справа №640/12953/19.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За змістом п.2 ч.1 ст. 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС).

В силу приписів ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Пункт 19 ч.1 ст.4 КАС України визначає індивідуальний акт як акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Суд вказує, що ключовим моментом даних правовідносин є надання оцінки суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

У справі, що розглядається, фізична особа ОСОБА_1 , колишній директор Державного підприємства «Державний науковий центр лікарських засобів і медичної продукції» просить визнати неправомірними дії зі складання акту (довідки) перевірки зазначеної юридичної особи, та скасувати його, оскільки у неї в результаті даної перевірки настали негативні наслідки у вигляді обвинувачення в скоєнні кримінального правопорушення.

Суд зазначає, що завданнями кримінального провадження відповідно до частини першої статті 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України (частина перша статті 1 КПК України).

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011, № 19-рп/2011, справа N 1-29/2011, в аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному. Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом.

У Рішенні Конституційного Суду України від 23 травня 2001 року № 6рп/2001 роз`яснено, що кримінальне судочинство - це врегульований нормами Кримінально-процесуального кодексу України порядок діяльності органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду (судді) щодо порушення, розслідування, розгляду та вирішення кримінальних справ, а також діяльність інших учасників кримінального процесу - підозрюваних, обвинувачених, підсудних, потерпілих, цивільних позивачів і відповідачів, їх представників та інших осіб з метою захисту своїх конституційних прав, свобод і законних інтересів.

Суд вважає, що доведення наявності/відсутності винних дій позивача в скоєнні інкримінуемого кримінального правопорушення, є процесуальною дією, порядок вчинення якої унормований положеннями кримінального законодавства.

Отже, враховуючи вищевикладене, характер правовідносин, а також те, що оскаржуваний акт не є рішенням суб`єкта владних повноважень, який у разі його прийняття могла б оскаржити саме юридична особа, відносно якої він був би прийнятий, вимоги позивача не належать до юрисдикції адміністративного суду, оскільки не стосуються захисту його прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Оскільки дану справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, то суд приходить до висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у справі.

За змістом ч. 2 ст. 238 КАС України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Суд вважає за необхідне відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України роз`яснити позивачеві, що розгляд заявлених позовних вимог належить до юрисдикції місцевого загального суду в порядку кримінального судочинства в рамках порушеного кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 9, 183, 238, 241, 243, 248,256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області (майдан Театральний, буд. 1, м. Харків, 61057) про визнання дій неправомірними та скасування акту.

Зобов`язати УДКСУ в Основ`янському районі м. Харкова (вул. Богдана Хмельницького, 4, м. Харків, 61050, ) повернути судовий збір у розмірі 768,40грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок), сплачений за квітанцією від 11.07.2019 №0.0..1 та в розмірі 768,40грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок), сплачений за квітанцією від 11.07.2019 №0.0..1.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 09 жовтня 2019 року.

Суддя Шляхова О.М.