Справа № 520/3674/19
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 р.Справа № 520/3674/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Мороза М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Шевченко О.В., м. Харків) від 03.07.2019 року (повний текст складено 05.07.2019 року) по справі № 520/3674/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноком"

до Головного управління ДФС у Харківській області

про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ "Техноком", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати податкові повідомлення-рішення від 12.02.2019 р. № , № .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення були прийняті Головним управлінням ДФС у Харківській області з порушенням норм чинного в Україні законодавства, на підставі Акта перевірки від 29.01.2019 р. № 238/20-40-14-15-06/30511780, висновки якого не відповідають фактичним обставинам, внаслідок чого зазначені податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню. Стверджує, що податковим органом проведено документальну невиїзну перевірку без передбачених законом підстав та не взято до уваги, що товари ввезені на митну територію України було правильно класифіковано за УКТ ЗЕД, що було підтверджено висновками лабораторних досліджень, висновки Акту перевірки базуються лише на вибірковій та односторонньо взятій інформації з мережі Інтернет та листі Волинської митниці, який не був чинним на час імпорту товарів.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року по справі № 520/3674/19 позовні вимоги задоволено.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Апелянт доводи апеляційної скарги підтримав та просив суд врахувати надані ним пояснення.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових відправлень.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ "ТЕХНОКОМ " (, адреса: вул. Героїв Сталінграду, 45, м. Харків, 61105) зареєстрований в якості юридичної особи та перебуває на податковому обліку з 26.08.1999 року за № 293. Станом на 29.01.2019 перебуває на обліку за основним місцем обліку в Харківському управлінні офісу ВПП ДФС. Позивач є платником податку на додану вартість, здійснює зовнішньо-економічну діяльність.

На підставі направлень та наказу ГУ ДФС у Харківській області співробітниками ГУ ДФС у Харківській області проведена документальна невиїзна перевірка ТОВ "ТЕХНОКОМ" () дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи при правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів з комерційною назвою Смако-ароматичні добавки: арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки); арт.74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон); арт. 3199.01 Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина) за період 2016-2018 років, за кодом 2106 90 98 90 згідно УКТ ЗЕД.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки від 29.01.2019 р. №238/20-40-14-15-06/30511780, висновками якого встановлено наступні порушення ТОВ "ТЕХНОКОМ":

1) Закону України Про митний тариф України від 19.09.2013 року №584-VII (застосування Правила 1,3(б), та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД) при класифікації товарів, частини 1, пункту 5 частини 8 статті 257 Митного кодексу України, в частині порушення правил класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні (митне оформлення здійснено у товарній підкатегорії 2106 90 98 90 (пільгова ставка ввізного мита 0,0 %), а необхідно було товар класифікувати у товарній підкатегорії 2103 90 90 00 (преференційна ставка ввізного мита у 2016 році - 8,80 %, у 2017 році - 7,50 % та у 2018 році - 6,30 %), в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на загальну суму 797618,98 грн.

2) п. 187.8 ст. 187 та п. 190.1. ст. 190 ПК України щодо заниження бази оподаткування податком на додану вартість на суму мита, в результаті чого занижене податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на загальну суму 159523,80 грн.

На підставі зазначених висновків акту документальної планової виїзної перевірки та згідно з п. 54.3 ст. 54 ПК України Головним управлінням ДФС України в Харківській області винесено наступні податкові повідомлення рішення:

1) податкове повідомлення-рішення від 12.02.2019 р. № , яким було збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності в сумі 795473,32 грн за основним платежем та 198868,33 грн за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами);

2) податкове повідомлення-рішення від 12.02.2019 р. № , яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в сумі 159094,66 грн за основним платежем та 39773,67 грн за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).

Не погодившись з винесеними контролюючим органом податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов до висновку про їх обґрунтованість.

В доводах апеляційної скарги відповідач по справі послався на те, що «Смако-ароматичні добавки...» складаються з ароматичних речовин, смакових добавок, підсилювачу смаку тощо, надають кінцевому продукту смакоароматичні властивості та можуть розглядатись у товарних позиціях 3302, 2106 та 2103. згідно з УКТ ЗЕД.

В свою чергу, позивач задекларував товар у позиції 2106. Товарна позиція 2106 УКТ ЗЕД включає харчові продукти, в іншому місці не зазначені (за умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТ ЗЕД). Тобто, до цієї товарної позиції включаються харчові продукти, що не можуть бути класифіковані в інших товарних позиціях УКТ ЗЕД.

Так, за умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТ ЗЕД, до цієї товарної позиції, зокрема входять продукти, які повністю чи частково складаються з харчових продуктів, використовуваних для приготування напоїв, або харчових продуктів, готових для вживання в їжу. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, що складаються з суміші хімічних препаратів (органічних кислот, солей кальцію і т.д) з харчовими продуктами (борошном, цукром, сухим молоком і т.д.) для додання в готові продукти або як інгредієнти, або для поліпшення деяких їхніх властивостей (зовнішнього вигляду, збережуванності і т.д.).

На підставі цього, апелянт вважає, що харчові продукти, зазначені в іншому місці УКТ ЗЕД не можуть розглядатись у товарній позиції 2106, проте суд першої інстанції не звернув уваги на цей аргумент.

Апелянт також вказав, що суд першої інстанції прийшов до висновку, що перевезені товари є сировиною для харчової промисловості. Разом з тим, товарна позиція 2103 УКТ ЗЕД охоплює продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м`яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м`яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і Т. ОСОБА_1 ., щоб одержати соус.

За митними деклараціями позивач перевозив сумішеві смако-ароматичні добавки, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування за кодом товару 2106 90 98 90 відповідно УКТ ЗЕД, пільгова ставка ввізного мита 0,0%.

Під час перевірки встановлено, що декларації інгредієнтів від виробника «Givaudan Hungan КЕТ» «Сумішевих смако-ароматичних добавок, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування: арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор Біле м`ясо курки), арт. 3199.01 Ароматизатор «Свинина копчена» (Smoked Pork Flavour PS8001G), арт. 74898-52 (Bacon Flavour/Ароматизатор Бскон)» містять у своєму складі смакові речовини; глутамат натрію (Е 621) та сіль (NaCl). v

Таким чином, товар з комерційною назвою «Сумішеві смако-ароматичні добавки, не в первинній упаковці, для промислового виробництва продуктів харчування: арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор Біле м`ясо курки), арт. 3199.01 Ароматизатор «Свинина копчена» (Smoked Pork Flavour PS8001G), арт. 74898-52 (Bacon Flavour/Ароматизатор Бекон)» є багатокомпонентними сумішами, які крім ароматичних речовин містять також смакові речовини (сіль та глутамат натрію) та використовуються у харчовій промисловості.

Відповідно до Правила 1, 3 (б), та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до товарної позиції 2103, характеристик товарів визначальних для їх класифікації, визначено наступну класифікацію товару «Смакова добавка: арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Смак білого м`яса курки), арт. 3199.01 (Smoked Pork Flavour PS8001G) «Смак свинини копченої», арт. 74898-52 (Bacon Flavour/Смак бекону): багатокомпонентна суміш, яка крім ароматичних речовин містить також смакові речовини (сіль та глутамат натрію)...»:

2103 (товарна позиція)смакові добавки:

2103 90 (товарна підпозиція) - інші:

2103 90 90 00 (товарна підкатегорія) інші - інші.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням Правил 1, 3 (б), та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до товарної позиції 2103, характеристик товарів визначальних для їх класифікації, робочою групою визначено код товар «Смакова добавка: арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Смак білого м`яса курки), арт. 3199.01 (Smoked Pork Flavour PS8001G) «Смак свинини копченої», арт. 74898-52 (Bacon Flavour/Смак бекону): багатокомпонентна суміш, яка крім ароматичних речовин містить також смакові речовини (сіль та глутамат натрію). ..» 2103 90 90 00 згідно з УКТ ЗЕД (пільгова ставка ввізного мита 10,0 %).

Листом Львівської митниці ДФС від 21.09.2018 р. № 2467/7/13-70-19/41 на адресу Головного управління ДФС у Харківській області скеровано скановані копій документів зазначених у гр. 44 митних декларацій оформлених ТОВ «ТЕХНОКОМ» за товарами «Смако-ароматичні добавки». За результатами опрацювання вищевказаних документів встановлено, що виробником/експортером товарів «Givaudan Hungary KFT. Країна виробництва: HU.»» за експортною МД MRN 16HU511010232DE3C1 товар «Смако-ароматична харчова добавка для використання у харчовій промисловості, не містить спецій, подрібнених овочів чи інших приправ та продуктів тваринного походження: арт. 3199.01 Ароматизатор «Свинина копчена» (Smoked Pork Flavour Р88001С) задекларовано за кодом Комбінованої номенклатури Європейського Союзу - 2103 90 90 00.

Також позиція робочої групи підтверджується аналізом класифікаційних рішень, відповідно до АСМО «ІНСПЕКТОР». За результатом аналізу встановлено, що іншими митницями ДФС класифікація згідно УКТ ЗЕД ідентичного товару (арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Смак біле м`ясо курки)) здійснювалось у товарній підкатегорії 2103 90 90 00 згідно з УКТ ЗЕД.

Крім того в розпорядженні Головного управління ДФС у Харківській області наявний висновок Львівського управління з питань експертизи та досліджень від 05.03.2015 № 142008600- 0082 (лист Волинської митниці ДФС від 09.01.2019 № 96/7/03-70-20-01), згідно якого досліджувався зразок товару № 1 «Ароматизатор, артикул Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Біле м`ясо курки), що призначений для використання у харчовій промисловості ... Являє собою суміш запашних речовин, які містять у своєму складі речовини натуральні та ідентичні натуральним: сіль кухонна - 25%, мальтодекстрин кукурудзяний - 19%, глутамат натрію Е621 - 13%, мальтодекстрин картопляний - 9,5%, динатрій гуанілатЕ627 - 2,5%, інозінат натрію Е631 - 2,5%, мальтодекстрин (воскова кукурудза) - 1,3%, двоокис кремнію Е551 - 1%, лимонна кислота Е330 - 0,5%, аскорбінова кислота Е300 - 0,5%, аскорбінова кислота Е300 <0,01%... Торговельна марка: Givaudan. Виробник: Givaudan Hungary KFT. Країна виробництва: HU.».

За результатами проведеного дослідження встановлено:

Досліджуваний зразок є порошком оранжево-жовтого кольору із яскраво вираженим запахом м`яса, смак - солоний із присмаком м`яса. Мікроскопічна структура кристали паличкоподібної форми та кубічні безбарвні кристали, кристали коричневого кольору, дрібний порошок бежевого кольору;

Реакція водного розчину зразка з нітратом срібла підтверджує присутність у зразку - хлориду натрію (NaCl, кухонної солі);

Позитивний результат реакції з нінгідрином підтверджує присутність речовин з вільною аміногрупою - глутамату натрію;

Досліджуваний зразок є композицією, що містить: духмяні речовини, кухонну сіль (носій, смакова речовина), підсилювач смаку та аромату (глутамат натрію Е621)

Під час перевірки контролюючим органом було використано лист Держаної фіскальної служби від 29.11.2018 № 37195/7/99-99-19-03-17, Лист Харківської митниці ДФС від 04.09.2018 № 5944/00-1/20-70-19-03 «Щодо надання інформації про виявлені випадки невірної класифікації товарів» Лист Державної фіскальної служби України від 31.08.2018 № 27082/7/99-99-19-03-01-17 «Про проведення перевірки».

Також, апелянт вказав, що еа 60-й сесії Комітету з ГС Всесвітньої митної організації (далі - Комітет з ЕС ВМО), яка відбулася у жовті 2017 року, прийнято рішення про класифікацію у товарній позиції 2103 порошкоподібного ароматизатора для харчової промисловості, який є багатокомпонентною сумішшю, шо складається з запашних речовин, смакових речовин (сіль, глутамат натрію), носіїв, харчових добавок, жирів та використовується як промислова сировина у харчовій промисловості.

Щодо аргументу про те, що жодних зауважень у митного органу підчас митного оформлення не було, апелянт вказав, що предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств (ст. 351 МК України).

Отже, відсутність зауважень митного органу під час митного контролю не може автоматично свідчити про правильну класифікацію товарів, адже існує спеціальний окремий правовий інститут як митний контроль, призначенням якого є пост митний аудит для виявлення помилок під час митного оформлення!

Щодо аргументу суду про те, що відповідач не мав встановлених законодавством підстав для проведення перевірки, апелянт зазначив, що предметом цього спору є виключно визнання протиправними податкових повідомлень-рішень. Під час розгляду справи у суду не було ніяких питань щодо законності проведення перевірки, а тому таке питання взагалі не було досліджено.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції та відхиляє доводи апелянта, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації за кодами відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Згідно із ч. 1 ст. 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Згідно з ч. 4 ст. 67 Митного кодексу України структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» з врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД та характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Так, з метою забезпечення виконання Закону України «Про Митний тариф України» та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», а також забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року, затверджені наказом Державної фіскальної служби від 09.06.2015 № 401 (далі - Наказ № 401, Пояснення до УКТЗЕД).

Відповідно до п. п. 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. № 584-VII (чинного на момент митного оформлення товару), класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем згідно ВМД класифікація товару визначена за кодом УКТЗЕД , що відноситься до під категорії «інші» розділу Основних правил в групі 21 «Різні харчові продукти» під товарною позицією 2106. В свою чергу, відповідач вважає, що товар повинен був бути класифікований за кодом УКТЗЕД , що відноситься до підкатегорії «інші» товарної позиції 2103 групи «Продукти для приготування соусiв і готовi соуси; смаковi добавки та приправи змішані; порошок гiрчицi та готова гiрчиця».

З приводу посилання апелянта на те, що імпортований товар повинен бути класифікований саме у товарній 2103, суд зазначає, що зазначені харчові ароматизатори, імпортовані ТОВ «Техноком» не є «соусами, приправами, готовими смаковими добавками та не містять готових продуктів, спецій та прянощів, оскільки ці ароматизатори можуть додаватись в чітко обмежених кількостях для приготування окремих інгредієнтів соусів в харчовій промисловості. Виходячи з опису характеристик товару у товарній групі, позиції, підпозиції, підкатегорії - вказаному товару не відповідають наступні характеристики за описом з УКТ ЗЕД: «Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця: інші: інші».

В зв`язку з тим, що вказані товари, а саме: харчовий ароматизатор Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина), харчовий ароматизатор арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор біле м ясо курки), харчовий ароматизатор арт. 74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон) є промисловою сировиною і не є готовими харчовими продуктами товарної позиції 2103. При цьому, містять у своєму складі в якості носіїв інгредієнти харчової групи, та речовини які в іншому місці не зазначені, а тому, цим товарам відповідає характеристика за УКТ ЗЕД: «Харчові продукти, в іншому місці не зазначені: інші: - інші: - інші: - інші», код якої - 2106 90 98 90 підприємством позивача визначений правильно.

Що стосується посилання в акті перевірки на висновок Львівського управління з питань експертизи та досліджень від 05.03.2015 р. № 182 (лист Волинської митниці ДФС від 09.01.2019 р. № 96/7/03-70-20-01), суд зазначає, що цей лист не є нормативним актом, його не було офіційно опубліковано, не оприлюднено на сайті Державної фіскальної служби України, а тому не може використовуватися при проведенні податкових перевірок. Крім того, з цього листа не вбачається за можливе встановити, що саме та за яких умов досліджувало Львівське управління з питань експертизи та досліджень 05.03.2015 р., оскільки ТОВ «Техноком» не надавав вказані в акті перевірки товари на дослідження до Львівського управління.

В свою чергу, всі товари вказані в акті перевірки, а саме: харчовий ароматизатор Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатор копчена свинина), харчовий ароматизатор арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки), харчовий ароматизатор арт.74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон) досліджувала Харківська обласна митниця Державної митної служби України, про що Відділом контролю митної вартості та класифікації товарів прийняті рішення № КТ- 807-1578-2011, № КТ-807-0527-11, № КТ-807-1439-2011, № КТ-807-0158-2012, митною лабораторією Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України надані висновки № 149 від 05.02.2015 р., № 129 від 29.02.2016 р., № 191 від 17.08.2016 р № 134 від 17.04.2018 р. та отриманий висновок № 15-973 від 13.10.2011 р. Харківської служби з експертного забезпечення митних органів Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи Державної митної служби.

Згідно вказаних рішень Відділу контролю митної вартості та класифікації товарів Харківської обласної митниці Державної митної служби України, висновків митної лабораторії Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України та висновку Харківської служби з експертного забезпечення митних органів Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи Державної митної служби України перелічені в акті перевірки товари віднесені саме до коду УКТ ЗЕД 2106 90 98 90.

З огляду наданих до суду рішень Відділу контролю митної вартості та класифікації товарів Харківської обласної митниці Державної митної служби України та висновків митної лабораторії також вбачається, що смако-ароматичні добавки різних видів та консистенцій з подібними назвами, але не тотожнім складом віднесені до різних кодів УКТ ЗЕД: 2106 90 98 90 та 21 03 90 90 00, в залежності від їх складу, консистенції та кінцевого призначення. Тобто сама Державна митна служба вважає, що не можна всі смако-ароматичні добавки відносити суто до одного коду УКТ ЗЕД.

Для встановлення правильності визначення коду УКТ ЗЕД по переліченим в акті перевірки товарам Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України було здійснено експертне товарознавче дослідження за результатами якого було надано Висновок експертного товарознавчого дослідження № 2382 від 05.02.201 9р., згідно якого: «Харчовим ароматизаторам арт. PS8001 Smoked Pork Flavour PS8001G (Ароматизатори копчена свинина) виробництва Компанії «Givaudan Hungary KFT», Угорщина; арт. Р-199689 White Chicken Meat Flavour (Ароматизатор біле м`ясо курки) виробництва Компанії «Givaudan Hungary KFT», Угорщина; арт.74898-52 Bacon Flavour (Ароматизатор бекон) виробництва Компанії «Givaudan Hungary KFT», Угорщина, відповідають наступні характеристики за УКТЗЕД: «Харчові продукти, в іншому місці не зазначені: інші: інші: інші: інші» товарної під категорії 2106 90 98 90».

У відзиві на апеляційну скаргу позивач по справі просив суд апеляційної інстанції також врахувати ту обставину, що після прийняття судом першої інстанції рішення, сама Державна фіскальна служба України своїми листами від 14.08.2019 р. № 38968/6/99-99-19-03-03-15 та від 15.08.2019 р. № 39361/6/99-99-19-03-03-15 змінила свою думку щодо кодифікування смако-ароматичних добавок виробництва Компанії «Givaudan Hungary КЕТ» та перекодувала їх з товарної позиції 2103 на товарну позицію 2106, прямо визнавши помилковість своїх попередніх кодувань та рішень.

Суд також звертає увагу на те, що ГУ ДФС у Харківський області проведено документальну невиїзну перевірку ТОВ «Техноком» з питань правильності класифікації товарів за товарною під категорією 2106 90 98 90 згідно з УКТ ЗЕД щодо яких проведено митне оформлення за митними деклараціями. При проведенні митного оформлення імпорту зазначених товарів платником податків було надано митному органу усі необхідні документи: вантажну митну декларації, контракти на поставку товару, інвойси, сертифікати походження а також специфікації виробника продукції, які містили детальний опис про склад та характеристики товару. Зауважень зі сторони митного органу щодо неповноти чи неналежності поданих документів не було висловлено.

Разом з тим, в більшості випадків митним органом при митному оформленні було зобов`язано імпортера товару представляти товар для митного огляду та відбирати взірці для проведення лабораторних досліджень товарів у лабораторіях Державної митної служби та Державної фіскальної служби. Висновки лабораторних досліджень надавались лабораторіями, які у відповідні періоди входили в структуру Державної митної служби. Державної фіскальної служби та Міністерства доходів і зборів.

Позивачем до суду надавалися висновки № 15-973 від 13.10.2011 р. Харківської служби з експертного забезпечення митних органів Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи Державної митної служби України, Харківського управління з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС України № 149 від 05.02.2015 р., № 129 від 29.02.2016 р., № 191 від 17.08.2016 р., № 134 від 17.04.2018 р., та надані рішення про визначення коду товару № КТ-807-1439-2011 від 21.09.2011 р., № КТ-807-0158-2012 від 16.02.2012 р.

З наведених висновків та рішень вбачається, в кожному випадку експертна установа та відповідний уповноважений орган приходили до висновку, що результати досліджень узгоджувалися із заявленими даними у митних деклараціях.

Рішення про визначення коду товару митним органом або не приймалось або ним підтверджувалась інформація про правильне декларування по коду УКТЗЕД 2106 90 98 90, та митний орган випустив товар у вільний обіг відповідно до коду, заявленого платником податків у митній декларації, підтвердивши його таким чином. В свою чергу, відповідачем не надано належних доказів, що ним до початку перевірки було виявлено ознаки, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів та виявлення таких ознак стало підставою для проведення документальної невиїзної перевірки позивача. Також відсутні факти подання декларантом неповної, недостовірної інформації про товар під час його митного оформлення (що вплинуло на його класифікацію під час пропуску на митну територію України).

Порушення підприємством позивача вимог чанного законодавства ґрунтується виключно на тому, контролюючий орган застосовує до імпортованих ароматизаторів загальне поняття «Смакові добавки (приправи)» використовуючи при цьому посилання на мережу «Інтернет». Проте, посилання контролюючого органу на безпідставність віднесення позивачем імпортованого товару до відповідного коду УКТ ЗЕД, оскільки такий товар згідно інформації з мережі Інтернет відноситься до товарів, що мають класифікуватись за іншим кодом УКТ ЗЕД, є безпідставним та не може бути обґрунтованим та прийнятим до уваги, оскільки інформація, що наявна в мережі Інтернет не є належним доказом в розумінні КАС України.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08.08.2018 р. у справі № К/9901/52931/18.

Безпідставним є також посилання податкового органу на лист Волинської митниці ДФС від 09.01.2019р. № 96/7/03-70-20-01, оскільки такий лист не є нормативно-правовим актом. Крім того, перевірка підприємства позивача проводилась за період 2016-2018 роки, тобто ТОВ «Техноком» (позивач) не знав та не міг знати про прийняття в майбутньому одним із контролюючих органів листа Волинської митниці ДФС від 09.01.2019р. № 96/7/03-70-20-01.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що імпортовані товари не є «Смаковими добавками (приправами)», а є ароматизаторами, які призначені для використання у харчовій промисловості при виробництві різноманітних харчових продуктів для ароматизації. Ці товари не є смаковими добавками (приправами), оскільки смакові добавки (приправи) призначені для покращення смакових характеристик уже готових (вироблених) продуктів харчування перед їх споживанням. Саме тому, до товарної позиції 2103 УКТ ЗЕД відносяться готові соуси та продукти для готування соусів, кетчуп, порошок гірчиці, тобто продукти, які є смаковими добавками, призначеними для додавання до готових страв. Ввезені позивачем ароматизатори не є смаковими добавками, так як не призначені для додавання до готових страв для покращення їх смакових характеристик, а використовуються у харчовій промисловості при виробництві харчових продуктів, тобто не є смаковою добавкою (приправою), а складовим інгредієнтом, який використовується у виробництві харчових продуктів.

За таких обставин, ввезені ароматизатори не відносяться до товарної підкатегорії 2103 90 90 00, оскільки не є смаковими добавками та приправами змішаними та у зв`язку з тим, що ароматизатори окремо не згадані у інших позиціях УКТ ЗЕД, при їх митному оформленні позивачем було вірно класифіковано за кодом УКТ ЗЕД 2106 90 98 90 - інші харчові продукти, в іншому місці не зазначені.

На підставі цього, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями ч. 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено про те, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

Колегія суддів враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява N 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують з наведених вище підстав.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року по справі № 520/3674/19 прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не виявила підстав для його скасування.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року по справі № 520/3674/19 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2019 року по справі № 520/3674/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) В.В. Катунов З.Г. Подобайло

Повний текст постанови складено 15.10.2019 року