Справа № 640/16499/19
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

08 жовтня 2019 року м. Київ № 640/16499/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Арсірія Р.О., розглянувши заяву представника ОСОБА_2 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін

за позовомОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4
доНаціонального агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів
про про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду з позовною заявою в які просять визнати протиправними дії Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів по управлінню майном, зазначеним в ухвалі слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 28.03.2019 у справі №758/16546/18 та зобов`язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів утриматися від вчинення будь-яких дій по управлінню майном на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 28 03 2019 у справі №758/16546/18.

Ухвалою суду від 09.09.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

04.10.2019 представником позивача-1 через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

В обґрунтування клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін представник позивача-1 послався на те, що зазначена справа є вкрай важливою для позивача-1.

Розглянувши клопотання представника позивача-1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Тобто, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею або можуть бути висловлені, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За таких підстав, а також враховуючи, що будь - яких інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін представником не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення даного клопотання.

Керуючись статтями 241 - 243, 248, 257, 258, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача-1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає

Суддя Р.О. Арсірій