Справа № 211/5640/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 серпня 2019 року Справа № 211/5640/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГолобутовського Р.З.
за участі секретаря судового засіданняГрунської Ю.О.
предстаника позивача представника відповідача Шаповалова І.В. Згода Я.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Фізичної особи-підприємця Шаповала Дениса Андрійовича до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,
22.11.2018 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду із позовною заявою до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за № 26/17/23-51/1841 від 26.10.2018 року, винесену Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що оскаржувана постанова винесена на підставі необґрунтованих висновків контролюючого органу про порушення позивачем вимог чинного законодавства.
Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.12.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.
04.02.2019 року до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідачем подано письмовий відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що оскаржувана постанова є законною та обґрунтованою, оскільки у ході проведення позапланової перевірки об`єкту, встановлено, що позивачем в повідомленні про початок виконання будівельних робіт наведено недостовірні данні.
01.03.2019 року на адресу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив відповідача є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені у позовній заяві як підстави для задоволення позову.
26.03.2019 року на адресу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримано позицію викладену у письмовому відзиві на позовну заяву та зазначено, що відповідь на відзив позивача жодним чином не спростовує суті виявленого Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради у ході перевірки порушення.
Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.05.2019 року передано справу за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Голобутовському Р.З.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2019 року суддею Голобутовським Р.З.прийнято до свого провадження адміністративну справу №211/5640/18 за позовною заявою Фізичної особи-підприємця Шаповала ОСОБА_2 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. З власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві та у відповіді на відзив, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на письмовий відзив та заперечення на відповідь на відзив, що містяться в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просила відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
12.10.2018 року за результатами позапланової перевірки посадовими особам контролюючого органу складено припис №44, яким, з метою усунення виявлених порушень, вимагалось:
- з 13.10.2018 року зупинити виконання будь-яких будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів по АДРЕСА_1 »;
- до 12.11.2018 року усунути виявлені правопорушення згідно чинного законодавства України по об`єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів по АДРЕСА_1 ».
Також 12.10.2018 року за результатами позапланової перевірки посадовими особам контролюючого органу складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким призначено розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності на 26.10.2018 року о 11:15 год.
Позивач, вважаючи, що постанова №25/17/23-51/1841 від 26.10.2018 року, винесена протиправно та незаконно, звернувся із цією позовною заявою до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначаються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно з ч. 1 ст. 41 цього Закону державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 08.09.2015 року за № 1000, встановлено, що Департамент є територіальним органом структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 цього Закону передбачено, що виконувати будівельні роботи щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності замовник має право після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.
Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Частиною 2 ст. 36 цього ж Закону встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
У ході перевірки ОСОБА_4 надала пояснення за вх. №1231/17 від 04.10.2018 року, в якому повідомила, що не здійснювала проектування та авторський нагляд, не підписувала договори, акти на закриття прихованих робіт та не робила записи у журналі авторського нагляду, не виконувала функції ГАПа при проведенні реконструкції вищезазначеного об`єкта.
Судом встановлено, що представником позивача до суду було надано не засвідчену копію заяви № 91 ОСОБА_4 , якою засвідчено справжність підпису останньої.
Щодо надання представником позивача копії заяви ОСОБА_4 підпис якої засвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Журбою Ю.Г., суд зазначає про таке.
Згідно п. 11 ч.1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси окрім інших зазначених у даній статті нотаріальних дій. засвідчують справжність підпису на документах.
Згідно до ч. 1 та 3 статті 78 Закону України «Про нотаріат», нотаріус, посадова особа органу місцевого самоврядування, начальник установи виконання покарань засвідчують справжність підпису на документах, крім тих. які відповідно до закону або за вимогою сторін підлягають нотаріальному посвідченню.
Нотаріус, посадова особа органу місцевого самоврядування, засвідчуючи справжність підпису, не посвідчують факти, викладені у документі, а лише підтверджують, що підпис зроблено певною особою.
Нотаріус, засвідчують справжність підпису на документах, зміст яких не суперечить законові і які не мають характеру угод та не містять у собі відомостей, що порочать честь і гідність людини.
Отже, суд зазначає, що, засвідчення справжності підпису є підтвердженням лише факту проставлення особистого підпису конкретною особою.
Так, згідно ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Згідно пунктів 2, 4, 5 Порядку № 903 здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Відвідування об`єкта архітектури представниками групи авторського нагляду здійснюється згідно з планом-графіком або за викликом замовника (виходячи з виробничої потреби). У разі коли будівництво триває більш як один рік, план-графік коригується в міру потреби з урахуванням обсягу робіт, запланованого на поточний рік.
Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.
Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.
Згідно ДСТУ-НБА.2.2-11:2014 "Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом" п.4.1. Авторський нагляд відповідно до вимог Закону України "Про архітектурну діяльність" здійснюється протягом усього періоду будівництва відповідно до вимог чинного законодавства та договору із замовником.
Пунктом 4.5 ДСТУ-НБА.2.2-11:2014 встановлено, що Зміни обсягів робіт або продовження здійснення авторського нагляду у строки, що не передбачені між проектувальником і замовником, бажано оформлювати додатковим договором.
Відповідно до ДСТУ-НБА.2.2-11:2014 Договір на здійснення авторського нагляду основний документ, який регулює взаємовідносини сторін, установлює їх права і обов`язки щодо здійснення авторського нагляду за будівництвом об`єкту архітектури. До договору на здійснення авторського нагляду додається кошторис витрат, технічне завдання та план-графік виконання робіт з авторського нагляду.
Так, враховуючи пояснення ОСОБА_4 за вх. №1231/17 від 04.10.2018 року, в якому повідомила, що не здійснювала проектування та авторський нагляд, не підписувала договори, акти на закриття прихованих робіт та не робила записи у журналі авторського нагляду, не виконувала функції ГАПа при проведенні реконструкції вищезазначеного об`єкта, суд дійшов висновку, що дійсно позивачем, як замовником, в повідомленні про початок виконання будівельних робіт наведено недостовірні дані, а, тому означене повідомлення не є документом що підтверджують забезпечення замовником авторського нагляду, що в свою чергу є порушенням законодавства про містобудівну діяльність.
Враховуючи зазначене вище, суд вказує, що пунктом 5 Порядку № 903 встановлено, що результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.
Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва, примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.
При цьому, суд зазначає, що позивачем не надано до матеріалів справи журнали результатів авторського нагляду за проведенням робіт, за для підтвердження протиправності висновків позапланової перевірки, проведеної відповідачем.
Таким чином, відсутність журналу на об`єкті будівництва не спростовується як позивачем, так і відповідачем. В той же час, судо окремо зазначає, що підстави відсутності журналу для встановлення факту порушення містобудівного законодавства значення не мають.
Крім того, суд зазначає, що наявність договору на здійснення авторського нагляду та визначення відповідальної особи саме по собі не свідчить про належне забезпечення замовником будівництва авторського нагляду, тоді як замовник має забезпечити здійснення всіх передбачених законодавством процедур авторського нагляду, зокрема, належного оформлення та ведення журналу авторського нагляду.
В силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є не обґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 2, 73, 77, 90, 241-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України,

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне рішення суду складене 28 серпня 2019 року.

Суддя Р.З. Голобутовський