Справа № 522/3191/19
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/3191/19
Головуючий в 1 інстанції: Єршова Л.С.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,

суддів: Бойка А.В., Федусика А.Г.,

при секретарі Жигайлової О.Е.,

за участю апелянта ОСОБА_1 ,

представника відповідача Чабан О.О.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 15 серпня 2019 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні о 15:55 год в порядку спрощеного позовного провадження у м.Одесі у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про скасування постанови про адміністративне правопорушення №051/19 від 31.01.2019 року заступника начальника управління - начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та закриття справи.

В обгрутування позову зазначається, що вказана постанова не відповідає обставинам справи та вимогам закону, прийнята зі значними порушеннями процесуальних норм та підлягає скасуванню. Акт і протокол, на підставі яких виносилася постанова складено з грубим порушенням чинного законодавства. Зокрема, в акті зазначено, що він відмовився від підпису, що не відповідає дійсності, бо про місце і час складання акту йому не відомо, в його присутності він не складався та на підпис йому не надавався. Протокол також складався за його відсутністю. Права йому не роз`яснювалися та копія протоколу не надавалася. Крім того він письмово звертався до відповідача з заявою відстрочити ухвалення рішення посилаючись на хворобу та на те, що його заяви щодо відновлення зруйнованої стіни, знаходяться на розгляді міськвиконкому, проте це відповідачем враховано не було.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 15 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Доводами апеляційної скарги зазначено, що судом не прийнято до уваги надані апелянтом докази, що суд помилково застосував будівельні норми, які втратили чинність. Апелянт зазначає, що проводив аварійно відновлюючі роботи, так як стіна будинку розвалилась, що підтверджується фото фіксацією, вважає, що такі роботи не потребують подання замовником повідомлення про початок будівельних робт відповідному органу ДАБК.

Відзив на апеляційну скаргу позивача відповідачем до суду апеляційної інстанції не надано.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Управління №01-13/1 ДАБК від 02.01.2019 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (звернення ОСОБА_2 від 14.01.2019 року, вх. № 01-10/7-ЗГ від 14.01.2019 року), а також направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 14.01.2019 року № 000078, органом державного архітектурно-будівельного контролю здійснено позапланову перевірку об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 129, 130).

За результатами перевірки було складено відповідний акт № 000078 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 17.01.2019 року, у якому встановлено, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушив ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13.04.2011 року. Як зазначено у вказаному акті ОСОБА_1 від підпису та отримання копії акту відмовився (а.с.131-141).

За вказаним фактом у відношенні ОСОБА_1 , головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Лисим С.О., складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.01.2019 року за ч. 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. В протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 31.01.2019 року о 15.00 год. у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради. Як зазначено у вказаному протоколі ОСОБА_1 від підпису та отримання копії акту відмовився (а.с.142-144).

Також, 17.01.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Лисим С.О. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення містобудівного законодавства в термін до 17.03.2019 року. Як зазначено у вказаному протоколі ОСОБА_1 від підпису та отримання копії припису відмовився (а.с.145-147).

Листом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-10/7 ЗГ від 18.01.2019 року, на адресу ОСОБА_1 було направлено акт № 000078 від 17.01.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 17.01.2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.01.2019 року. Вказаний лист разом з доданими до нього документами було надіслано позивачу рекомендованим поштовим відправленням № 602, що підтверджується розрахунковим документом поштового відділення. (а.с. 147, 148).

Відповідно до повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення зі штрих-кодовим номером 602, акт, протокол та припис було отримано позивачем 21.01.2019 року особисто, про що свідчить його підпис (а.с.149).

31.01.2019 року за результатами розгляду справи, заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименком Русланом Костянтиновичем, винесено постанову №051/19, якою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 гривень (а.с.149-152).

Вказану постанову було направлено на адресу позивача рекомендованим поштовим відправленням зі штрих-кодовим номером 815 разом з супровідним листом №01-10/7 ЗГ від 01.02.2019 року, яку позивач особисто отримав 04.02.2019 року, про що свідчить наявність його підпису на відповідному поштовому повідомленні. (а.с.153).

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач виконує будівельні роботи з реконструкції квартири без отримання права на виконання таких робіт, чим порушив ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року. Також судом встановлено, що позивач завчасно та належним чином був повідомлений про розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, про що свідчить відповідне поштове повідомлення, з особистим підписом позивача, проте позивач не скористався своїм правом бути присутнім при розгляді справи та можливостю надати свої пояснення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч.7 ст.34 Закону виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства

Відповідно до пункту 16 Порядку № 533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку № 533).

Відповідно до п.п. 1 - 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно п. 9 Порядку слідує, що посадові особі відповідача вправі приступити до проведення позапланової перевірки лише у разі пред`явлення направлення для проведення позапланової перевірки, при цьому, така перевірка повинна здійснюватись у присутності суб`єктів містобудування або їх представників.

Вказаній нормі кореспондує п. 14 Порядку згідно якого суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 13 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія суду апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно пункту 4 Постанови КМУ №224 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою управління за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до п. 1 згаданого порядку, визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з п.6 цього порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денннй строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб`єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен виповідати вимогам ст. 256 КУпАП. Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 280 КУпАП України визначено, шо орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідаїьносгі, чи є обставини, шо пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, шо мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що позивач виконує будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушив ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13.04.2011 року.

Факт скоєння правопорушення підтверджується матеріалами справи, а також фактично не заперечується в апеляційній скарзі.

Безпідставними є доводи апелянта про застосування судом першої інстанції норм законодавства які втратили чинність, оскільки зазначене спростовується матеріалами справи.

Крім того, апелянт в підтвердження своєї позиції в апеляційній скарзі посилається на постанову Кабінету Міністрів України за № 406 від 07.06.2017 року «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», в ч.1, якої зазначено, зокрема, що роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Однак, колегія суддів не приймає до уваги ці доводи апелянта, оскільки матеріалами справи встановлено, що позивачем виконуються будівельнь роботи з влаштування нової балконної плити шляхом монтажу металевих двотаврів у влаштовані отвори в несучих зовнішніх стінах даного будинку, а також вже виконані будівельні роботи з розширення віконного блоку шляхом демонтажу підвіконної частини в зовнішній несучій стіні будинку, та влаштування замість нього дверного блоку для виходу на новий влаштований балкон, що підтверджуються фото фіксацією наявної в матеріалах справи, та фотофіксацією, що надано апелянтом до суду.

Щодо самої перевірки, колегія суддів зазначає, що матеріалами справи не встановлено порушень з боку відповідача при проведенні перевірки, скаладання акту, протоколу та прийнятті постанови.

Доводи апелянта про те, що він звертався до відповідача з заявою про відкладення розгляду постанови 31.01.201 року у зв`язку з тим, що він пошкодив ногу і фізично не міг прийти на розгляд справи, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки доказів того, що ОСОБА_1 дійсно пошкодив ногу (довідка лікаря) апелянтом не надано, у зв`язку з чим відповідач мав право розглянути адміністративну справу за відсутності належним чином сповіщеного позивача.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 15 серпня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик