Справа № 391/429/19 (2-а/391/9/19)
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2019-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

15 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 391/429/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Головко О.В. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича

на рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 10 липня 2019 року (суддя Мумига І.М.) в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича

про скасування постанови,-

в с т а н о в и в :

До суду надійшов позов ОСОБА_1 , в якому позивач просить скасувати постанову № 25/2019 від 30.05.2019 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 96 КУпАП, винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренком Віталієм Володимировичем про накладення на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 5950 грн., а провадження у справі закрити.

Рішенням Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 10 липня 2019 року позов задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи, порушено норми матеріального права, що призвело до прийняття невірного рішення.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.

Судом першої інстанції вірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними спорудами, розташованими в АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 19.08.2017 та Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 95100950 від 19.08.2019, зареєстрованим в реєстрі 19.08.2017 за № 21964977.

Позивачем 18.04.2019 було отримано будівельний паспорт № 5/2019 на об`єкт «Будівництво нового житлового будинку, господарських будівель та гаража в АДРЕСА_1 » та 11.05.2019 подано до Держбудінспекції України повідомлення про початок будівельних робіт.

Відповідно до доводів позовної заяви, цього ж дня, 11 травня 2019 року, ОСОБА_1 розпочала будівництво гаража.

На виконання п. 7 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренком В.В., на підставі направлення від 17.05.2019 № 172, здійснено 17 травня 2019 року виїзд на об`єкт будівництва для проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок будівельних робіт.

В ході проведення перевірки відповідачем було встановлено, що станом на 17.05.2019 будівництво гаражу закінчено, про що складено Акт перевірки від 17.05.2019 № 148/2019, припис від 17.05.2019 № 33/2019 та протокол від 17.05.2019 № 26/2019, що вбачається зі змісту постанови № 25/2019 від 30.05.2019.

За результатами розгляду матеріалів перевірки головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренком В.В. винесено постанову від 30.05.2019 № 25/2019 по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП, згідно з якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 5959 грн. за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання.

Позивач вважає вказану постанову протиправною, оскільки будівництво здійснено відповідно до вимог чинного законодавства. Позивач стверджує, що будівництво гаражу розпочала 11 травня 2019 року після повідомлення Державної архітектурно-будівельної інспекції України про початок будівельних робіт, яке було завершене 17 травня 2019 року. Крім того, оскаржувана постанова № 25/2019 містить невірне прізвище порушника - ОСОБА_1 замість ОСОБА_2 , постанова не містить дати вчинення адміністративного правопорушення, що робить неможливим обчислення строку притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності, який розпочинається з моменту вчинення такого порушення. Також постанова не містить посилань на те, який вид перевірки здійснювався інспектором, підставу проведення такої перевірки, її дату, ознайомлення ОСОБА_1 з актом перевірки та приписом, проведення інспектором дій по перевірці виконання порушником умов припису для усунення наслідків порушень та час, на протязі якого ці порушення повинні бути усунені у добровільному порядку. Також постанова не містить відображення процесу розгляду справи про адміністративне правопорушення, пояснення правопорушення, надані докази та їх оцінку.

Надаючи оцінку правомірності оскаржуваної постанови в межах доводів адміністративного позову та апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції зазначає, що за приписами ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 5 вказаної статті визначено, що контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Статтею 36 Закону встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Статтею 41 Закону визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 20 Порядку передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 22 Порядку постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, дійшов висновку, що зазначення у спірній постанові невірне прізвище особи, щодо якої здійснено контрольний захід, є грубим порушенням процесуального законодавства при складанні процесуальних документів. Також суд не взяв до уваги доводи відповідача, що об`єкт будівництва неможливо завершити за 6 календарних днів, а тому з боку позивача відсутні порушення вимог чинного законодавства щодо здійснення будівельних робіт, адже остання повідомила про початок їх проведення.

Проте суд апеляційної інстанції вказані висновки суду першої інстанції вважає помилковими.

Так, зі змісту оскаржуваної постанови дійсно вбачається, що відповідачем допущено помилку у прізвищі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, проте постанова також містить ІПН та інші ідентифікаційні дані особи, що дає беззаперечну можливість встановити особу порушника, а тому вказана помилка у написанні її прізвища не може слугувати підставою для скасування постанови.

Також не містить належного обґрунтування висновок суду щодо можливості будівництва гаражу протягом 6-7 календарних днів.

Судом першої інстанції не надано належної оцінки тій обставині, що гараж є капітальною будівлею, тобто, нерухомим майном.

Будівля (капітальна споруда) - це будь-який штучно збудований на земельній ділянці або під нею (під землею) самостійний об`єкт, що фундаментально пов`язаний з земельною ділянкою, використовується (або може використовуватись) за цільовим призначенням та переміщення якого без незрівнянної шкоди його призначенню неможливе.

Вибір глибини закладення підошви фундаменту з одним з основних етапів проектування. Вибір глибини закладання фундаментів виконується за правилами ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд. Основні положення проектування».

Наступними етапами будівництва є закупівля будівельних матеріалів, викопування котловану під фундамент, прокладання фундаменту, його висихання, тільки після цього можна приступати до кладки стін, обладнання даху та встановлення воріт.

Суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апелянта, що вказані роботи потребують значно більшого часу, аніж 6-7 календарних днів, а тому зведення капітальної споруди за вказаний проміжок часу є неможливим ані фізично, ані технологічно.

Зворотне не доведено позивачем належними та допустимими доказами.

Також суд апеляційної інстанції не знаходить обґрунтованими доводи позивача, що не відображення у спірній постанові процедуру розгляду справи та підстави і вид перевірки свідчить про її протиправність, адже наявність підстав для проведення перевірки перевірена в ході судового розгляду справи. Зі змісту самої постанови вбачаються підстави її прийняття, характер виявленого порушення та обґрунтування застосування штрафної санкції.

Також необґрунтованими є доводи позивача щодо не відображення у постанові дати вчинення порушення, адже ознакою виявленого порушення є здійснення будівництва до початку повідомлення про його проведення, а не дата його фактичного будівництва, що неможливо встановити під час здійснення контрольного заходу.

Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що оскаржувана постанова Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича є обґрунтованою та правомірною.

Рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню як таке, що ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 243, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області Сидоренка Віталія Володимировича задовольнити.

Рішення Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 10 липня 2019 року в адміністративній справі № 391/429/19 скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з 15 жовтня 2019 року та оскарженню не підлягає, крім випадків, встановлених статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров

суддя Т.І. Ясенова