Справа № 140/2315/19
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019 року ЛуцькСправа № 140/2315/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокарс» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Єврокарс» (далі - ТзОВ «Єврокарс») звернулося з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - ДФС України, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення комісії ДФС від 07.06.2019 №1187407/41364239 про відмову в реєстрації податкової накладної №7 від 10.05.2019, зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних вказану податкову накладну.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.06.2019 Комісією ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - ЄРПН), позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №7 від 10.05.2019 з підстави ненадання платником податку копій документів, що є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування. Позивач не погоджується з прийнятим рішенням та вважає його протиправним, оскільки фіскальному органу були надані усі необхідні пояснення та документи, які підтверджують факт здійснення господарської операції з надання послуг технікою ТзОВ «ЕСКА КАПІТАЛ», обсяг яких був достатній для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, проте такі документи не взяті до уваги відповідачем. Також посилався на відсутність правових підстав для зупинення реєстрації податкової накладної на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС України. Вказує, що рішення Комісії є незаконним, протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 05.08.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.1-1а).

У відзиві представник відповідача(а.с.36-38) позовних вимог ТзОВ «Єврокарс» не визнав, посилаючись на те, що позивачем не надано усіх необхідних копій документів відповідно до пункту 14 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 (далі - Порядок №117), а саме: договір купівлі-продажу від 24.04.2019 №21/19 (надана лише перша сторінка, без підписів та печаток); контракт №10/19 AS від 26.02.2019, наданий на розгляд комісії, містить ознаки підробки, оскільки на сторінці 5 містяться відтиски печатки контрагента-нерезидента, за якими просвічується інший фон, ніж той що на документі, а сам підпис у двох примірниках виконаний ідентично. Звертає увагу суду, що копію даного контракту надано до суду, однак розмір печатки, якою завіряли копію, та розмір печатки на оригіналі документа відрізняється (на 1 см.). Крім того, адміністративний позов підписав директор товариства О. В. Бачкіров, а згідно реєстраційних документів директором являється Бачеріков О.В. Розшифровка поданої для реєстрації в ЄРПН податкової накладної та відповідність її критеріям оцінки ступеня ризиків проводиться в автоматичному режимі, а критерії такої оцінки чітко вказуються в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, про що відповідно і було зазначено в квитанції. Позовна вимога ТзОВ «Єврокарс» про зобов`язання зареєструвати податкову накладну №7 від 10.05.2019 в ЄРПН є передчасною, оскільки неможливим є встановлення реєстраційної суми на електронному рахунку позивача в системі електронного адміністрування ПДВ на момент прийняття рішення судом в даній справі, а тому просив у задоволенні позову відмовити повністю.

У поданому до суду запереченні від 30.08.2019 (а.с.43) представник позивача зазначив, що договір купівлі-продажу від 24.04.2019 №21/19 був надісланий в електронному вигляді єдиним файлом, про що свідчить відповідна квитанція, а контракт №10/19 AS від 26.02.2019 був надісланий формі скан-копії, яка в процесі обробки відповідною програмою для зменшення розміру файла, зменшила розміри самого документа, зокрема, і відбитка печатки. Крім того, зауважив, що при оформленні адміністративного позову було допущено описку в прізвищі директора ТзОВ «Єврокарс», що зумовлене автоматичним виправленням тексту у відповідній комп`ютерній програмі, а тому доводи адміністративного позову ТзОВ «Єврокарс» відповідачем не спростовані.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з огляду на таке.

Суд встановив, що ТзОВ «Єврокарс» зареєстроване як юридична особа 30.05.2017, взяте на облік як платник податків у Луцькій ДПІ Луцького управління ГУ ДФС у Волинській області, основним видом економічної діяльності ТзОВ «Єврокарс» є торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами (а.с.47-48).

Як слідує з матеріалів справи, при здійсненні операції з купівлі-продажу транспортного засобу на суму 650000 грн (в т. ч. ПДВ 108333,33 грн) ТзОВ «Єврокарс» склало податкову накладну від 10.05.2019 №7, яку надіслало для реєстрації в ЄРПН (а.с.14).

Як вбачається із квитанції від 10.05.2019, реєстрація вказаної податкової накладної була зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, оскільки ПН/РК відповідає вимогам п.п.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.53).

Позивачем були надані письмові пояснення та копії документів на підтвердження факту купівлі-продажу транспортного засобу з проханням відновити реєстрацію вказаної податкової накладної, що підтверджується повідомленням контролюючого органу від 30.05.2019 за №7 та листом товариства від 16.05.2016 №16/05-5 (а.с.16-17).

07.06.2019 комісією ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової ПН/РК в ЄДРПН або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №1187407/41364239 (далі - рішення) про відмову в реєстрації вищевказаної податкової накладної, згідно з якою підставою для відмови у реєстрації ПН/РК в ЄДРПН є ненадання платником податку копій документів (а.с.13-14).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок №177), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.

Згідно із вимогами пункту 4 Порядку №177 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Як вбачається із пункту 5 Порядку №177, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Згідно із вимогами пунктів 6 та 7 Порядку №177 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 12 Порядку №117 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/ озрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Відповідно до пункту 13 Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

З матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом було сформовано та надіслано позивачу квитанцію від 10.05.2019 про зупинення реєстрації податкової накладної, у якій зазначено про відповідність податкової накладної критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених п.п.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку», та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН (а.с.53).

За приписами пункту 10 Порядку №117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На виконання пункту 10 Порядку № 117 Державна фіскальна служба України 21.03.2018 наказом №144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі - Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).

Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України.

Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з пунктом 1.6 Критеріїв.

Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», та оформлюється протоколом.

До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з пунктом 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.

За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» як платників з ознаками ризиковості.

Як слідує з відзиву відповідача, на час зупинення реєстрації податкової накладної дана процедура була врегульована Критеріями ризиковості платника податку та критеріями ризиковості здійснення операцій, що затверджені в.о.голови ДФС України від 05.11.2018, погоджені Мінфіном 31.10.2018.

Так, у пункті 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку та здійснення операцій від 05.11.2018 зазначено, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Проте, суд зазначає, що зі змісту квитанції неможливо встановити, якому конкретно з вищенаведених критеріїв, що зазначені у пункті 1.6, відповідає платник, у квитанції не вказано конкретний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. Лише запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію.

Відповідно до пункту 14 Порядку №117 перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Пунктом 15 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Пунктом 16 Порядку №117 визначено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Згідно із вимогами пунктів 18-20 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до вимог пункту 21 Порядку № 117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як встановлено судом, підставою для прийняття ДФС України оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної стало неподання платником податку копій договорів, зокрема, зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них (а.с.12-13).

Разом з тим, судом встановлено, що позивач подав до контролюючого органу письмові пояснення та копії документів для здійснення реєстрації податкової накладної від 10.05.2019 №7.

Зокрема, позивачем подано контракт №10/19-AS, який укладений між ТзОВ «Єврокарс» та компанією «ASANTECH Spolka z о.о.» 26.02.2019 на поставку, зокрема, транспортного засобу (а.с.18-22).

Згідно з рахунком-фактурою 190307.15-AST/ЕС від 07.03.2019 позивачем придбано у польської фірми «ASANTECH» SP Z.О.О. транспортний засіб сідельний тягач марки DAF, номер шасі НОМЕР_1 на суму 3300 Євро (а.с.23).

З метою здійснення митного оформлення товару декларантом подано митному органу митну декларацію №UA205100/2019/005619, у якій визначено загальну вартість товару 33300 Євро (а.с.24).

Придбаний транспортний засіб транспортний засіб сідельний тягач марки DAF, номер шасі НОМЕР_1 в подальшому був позивачем реалізований на підставі договору купівлі-продажу від 24.04.2019 №21/19 контрагенту ТзОВ «ЕСКА КАПІТАЛ» (а.с.25-27). Пунктом 1.2 визначено, що продавець продає бувший у виконанні тягач сідельний, марки DAF, модель CF85.410, ідентифікаційний № НОМЕР_2 , 2009 року випуску.

На виконання умов даного договору 07.05.2019 між ТзОВ «Єврокарс» та ТзОВ «ЕСКА КАПІТВАЛ» погоджено та підписано акт прийняття-передачі транспортних засобів №21/19 (а.с.28).

Факт продажу позивачем ТзОВ «ЕСКА КАПІТАЛ» транспортного засобу підтверджується також видатковою накладною від 11.05.2019 №35 на суму 650000,00 грн. (в тому числі ПДВ - 108333,33 грн.), довіреністю №ЕК00-000051, а також підтверджується оплата за вказаний товар випискою за рахунками за 10.05.2019 (а.с.29-30).

Таким чином, суд вважає, що платником податків було надано всі необхідні документи, які дозволяли здійснити реєстрацію податкової накладної №7 від 10.05.2019, складеної за результатами здійснення господарської операції по реалізації транспортного засобу, відтак прийняття відповідачем у спірного рішення з підстав неподання договорів та зовнішньоекономічних контрактів є неправомірним.

Посилання відповідача на те, що позивачем було надано лише першу сторінку договору купівлі-продажу від 24.04.2019 №21/19, а контракт від 26.02.2019№10/19-AS, який укладений між ТзОВ «Єврокарс» та компанією «ASANTECH Spolka z о.о.», містить ознаки підробки суд вважає необґрунтованими, оскільки не надано належних та допустимими доказів для підтвердження вказаного.

Також не приймається до уваги пояснення представника відповідача про те, що адміністративний позов підписав директор товариства О . В.Бачкіров, а згідно реєстраційних документів директором являється Бачеріков О.В. , оскільки суд розцінює це як технічну помилку при оформленні позовної заяви.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

В даному випадку, під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навів обґрунтованих мотивів прийняття рішення від 07.06.2019 №1187407/41364239 про відмову в реєстрації податкової накладної ТзОВ «Єврокарс» від 10.05.2019 №7 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини у справі та досліджені письмові докази, які свідчать про проведення господарської операції між позивачем та контрагентом, та зважаючи на те, що документи на підтвердження вказаної господарської операції були надані контролюючому органу в повному обсязі, суд дійшов висновку, що останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної від 10.05.2019 №7, з огляду на що оскаржуване рішення слід скасувати як протиправне.

Щодо позовної вимоги в частині зобов`язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 10.05.2019 №7, то така теж підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Так, пунктом 28 Порядку №117, окрім іншого, визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

При цьому згідно із нормами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи і не спростовано відповідачами, надані позивачем документи підтверджували реальність здійснення господарської операції по поданій податковій накладній. Документи складені з дотриманням вимог законодавства і були достатніми для реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про зобов`язання ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну від 10.05.2019 №7.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України на користь ТзОВ «Єврокарс» слід стягнути судовий збір в сумі 3842,00 грн, сплачений відповідно до квитанції від 26.07.2019 №3513 (а.с.2).

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 107 червня 2019 №1187407/41364239.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану Товариством з обмеженою відповідальністю «Єврокарс» податкову накладну від 10 травня 2019 року №7.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокарс» (43023, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Конякіна, будинок 2Б, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, 8, ) судовий збір у розмірі 3842,00 грн (три тисячі вісімсот сорок дві гривні 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій