Справа № 440/3170/19
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/3170/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І.,

за участю:

секретаря судового засідання - Дубінчина О.М.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Убийвовка С.В.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 /далі - позивач, ОСОБА_1 / звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області /далі - відповідач, Решетилівська РДА Полтавської області/ про:

- визнання протиправними дій Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області щодо відмови у наданні будівельного паспорта та повернення пакету документів, доданих до заяви від 15 серпня 2019 року про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки загальною площею 0,25 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:002:0005;

- зобов`язання видати будівельний паспорт на забудову земельної ділянки загальною площею 0,25 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:002:0005 /а.с.6-10/.

Позов обґрунтований тим, що позивач є власником земельної ділянки площею 0,25 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер :03:002:0005. 15 серпня 2019 року позивач звернувся до Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області із заявою про видачу будівельного паспорта забудови вказаної земельної ділянки з наданням відповідного пакету документів. Листом №53/01-18 від 21 серпня 2019 року відповідачем відмовлено позивачу у видачі будівельного паспорта та повернуто пакет документів у зв`язку з неможливістю визначити відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні. З вказаною відмовою та поверненням документів позивач не погоджується, оскільки вважає, що ним дотримано встановлений законодавством порядок звернення щодо отримання будівельного паспорта та відмовляючи у видачі такого паспорта відповідач порушив гарантоване Конституцією України та Цивільним кодексом України право розпорядження земельною ділянкою та право на забудову останньої у межах її цільового призначення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, а також вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи /а.с. 2-4/.

У відзиві на позовну заяву /а.с. 33-38/ відповідач вказав, що відповідно до Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за №902/19640, позивачу відмовлено у видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

У відповіді на відзив /а.с. 55-57/ позивач зазначив, що підставою для відмови у видачі будівельного паспорта у листі №53/01-18 від 21 серпня 2019 року вказано неможливість визначення відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, тобто відповідачем не встановлений факт невідповідності таких намірів. Крім того, з листа виконавчого документа Лобачівської сільської ради №02-24/298 від 02 жовтня 2019 року вбачається відсутність намірів внесення змін та доповнень до вже існуючого генерального плану с. Глибока Балка з огляду на фінансову неспроможність.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини та норми, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив, а представник відповідача повідомив суд, що за відсутності актуальної містобудівної документації села Глибока Балка видача позивачу будівельного паспорта можлива лише на підставі рішення суду.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача та дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,25 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: :03:002:0005, що підтверджується договором купівлі-продажу від 08 серпня 2019 року, посвідченим приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Колотіловим О.М. та зареєстрованим в реєстрі за №2515 /а.с.11-14/ та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №176817027 від 08 серпня 2019 року /а.с.15-16/.

15 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся із заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки (вх.№01-07/493 від 15 серпня 2019 року). До заяви додано: заяву, подану до відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, розвитку інфраструктури та з питань надзвичайних ситуацій РДА; копії витягу з ЄДРРП та договору купівлі-продажу; ескіз намірів забудови; копії паспорта та ідентифікаційного коду /а.с.17, 40/.

Листом Відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, розвитку інфраструктури та з питань надзвичайних ситуацій Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області №53/01-18 від 21 серпня 2019 року повідомлено відділ з надання адміністративних послуг РДА, що наявна містобудівна документація с.Глибока Балка - Проект планування та забудови села Глибока Балка Решетилівського району Полтавської області та Генеральний план с. Глибока Балка в його складі розроблено Полтавським філіалом УДПІ «УКРМІСТБУДПРОЕКТ» в 1975 році. Земельна ділянка гр. ОСОБА_1 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :03:002:0005, знаходиться в частині населеного пункту с.Глибока Балка, яка не передбачена Генеральним планом. У зв`язку з відсутністю актуальної містобудівної документації с. Глибока Балка, відділ містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, розвитку інфраструктури райдержадміністрації не має можливості визначити відповідність намірів забудови зазначеної земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, що регламентується пунктом 2.3 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки та вважає неможливим видачу будівельного паспорта забудови зазначеної земельної ділянки /а.с.41/.

Не погодившись з діями щодо відмови у видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повернення пакету документів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та доводам учасників справи, суд виходить з наступного.

Правовідносини з приводу реалізації особою права власності унормовані приписами статей 13, 14, 41, 47 Конституції України, статтями 316-394 Цивільного кодексу України, а правовідносини з приводу видачі будівельного паспорта регламентуються приписами статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011року /далі - Закон №3038-VI/.

Згідно з положеннями статей 5, 78, 91, 154 Земельного кодексу України земельне законодавство базується на принципах невтручання держави в здійснення громадянами, юридичними особами та територіальними громадами своїх прав щодо володіння, користування і розпорядження землею, крім випадків, передбачених законом; забезпечення гарантій прав на землю, тощо.

Право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками.

Власники земельних ділянок зобов`язані забезпечувати використання їх за цільовим призначенням.

Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування без рішення суду не мають права втручатись у здійснення власником повноважень щодо володіння, користування і розпорядження належною йому земельною ділянкою або встановлювати непередбачені законодавчими актами додаткові обов`язки чи обмеження.

Відповідно до частини четвертої статті 373 та частин першої-третьої статті 375 Цивільного кодексу України власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно.

Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Таким чином, обов`язковою умовою користування земельною ділянкою є її використання за цільовим призначенням, а втручання в таке користування забороняється.

Статтею 26 Закону №3038-VI передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із частинами першою та другою статті 27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Отже, забудова присадибної ділянки може здійснюватися на підставі будівельного паспорта, який за наявності плану зонування території може розроблятися на його підставі.

Частинами третьою та четвертою статті 27 Закону №3038-VI встановлено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року (у редакції наказу від 25 лютого 2013 року № 66), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки /далі - Порядок №103/.

Цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Згідно із пунктом 1.2 розділу I Порядку № 103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пункту 2.1 розділу II Порядку № 103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.3 Порядку №103 встановлено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно з пунктом 2.4. Порядку №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури у разі надходження від замовника повного пакета документів відповідно до встановленого переліку. Пакет документів для видачі будівельного паспорта повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику у разі встановлення невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. При цьому таку невідповідність уповноважений орган визначає на підставі отриманих від замовника документів.

Втім, підставою для повернення пакету документів позивача стала не встановлена на підставі поданих документів невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, а лише неможливість встановлення відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні у зв`язку з відсутністю актуальної містобудівної документації села Глибока Балка.

Таким чином, обставина невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, яка є підставою для повернення пакету документів відповідно до пункту 2.4. Порядку №103, відповідачем не встановлена. Повернення документів позивача обумовлено лише неможливістю встановлення вказаної обставини, що не передбачено Порядком № 103 серед підстав для повернення пакету документів.

В свою чергу відсутність земельної ділянки замовника в містобудівній документації населеного пункту жодним чином не пов`язана з діями замовника щодо визначення намірів забудови земельної ділянки та поданим ним ескізом таких намірів, а відтак не може бути підставою для висновків про невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та про повернення пакету документів замовнику.

Варто зауважити, що представник відповідача у судовому засіданні повідомив, що внесення змін та доповнень до Проекту планування та забудови села Глибока Балка Решетилівського району Полтавської області та Генерального плану села Глибока Балка 1975 року найближчим часом не планується через відсутність фінансових можливостей.

У листі Виконавчого комітету Лобачівської сільської ради Решетилівського району Полтавської області №02-24/298 від 02 жовтня 2019 року /а.с.58-59/ також зазначено, що «проект планування та забудови села Глибока Балка Решетилівського району Полтавської області та Генеральний план с. Глибока Балка в його складі розроблено у 1975 році Полтавським філіалом УДПІ «УКРМІСТБУДПРОЕКТ». За останні роки генеральний план не коригувався, зміни в нього не вносились, роботи з оновлення не проводились. Належна на праві власності ОСОБА_1 земельна ділянка під кадастровим номером: :03:002:0005, стосовно якої відбувається розгляд справи, розташована в частині населеного пункту с. Глибока Балка Решетилівського району Полтавської області, яка не передбачена генеральним планом 1975 року. На даній земельній ділянці розташований житловий будинок, 1976 року побудови, який за своїми санітарними та житловими характеристиками вже фактично· непридатний для проживання. У зв`язку з чим, власником прийнято рішення побудувати новий житловий будинок на даній земельній ділянці. Законодавством України встановлено, що містобудівна документація є правовою та інформаційною основою для інвестицій у будівництво, використання територій, реалізації нових проектів, а організацію і проведення робіт з планування територій на регіональному та місцевому рівнях покладено на місцеві ради та їх виконавчі органи за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів. Застаріла містобудівна документація гальмує будівництво нових об`єктів, зведення нових житлових будинків, що, фактично, зупиняє розвиток нашого населеного пункту. Найближчим часом внесення будь-яких змін та доповнень до вже існуючого генерального плану с. Глибока Балка не передбачено з огляду на відсутність фінансової можливості на проведення вказаних дій. Коригування генерального плану є обтяжливим. Фінансування вказаних робіт за рахунок сільського бюджету є значним навантаженням на нього і не може бути виконане без значного зменшення витрат на інші статті бюджету».

Окрім цього, сільський голова Баранова Н .Г . в листі №02-24/298 від 02 жовтня 2019 року вказала, що «разом з тим, відсутність актуального генерального плану у даному випадку не спричинить порушення розміщення об`єктів, порушення вимог охорони довкілля, оскільки земельна ділянка вже є об`єктом права приватної власності з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських) будівель і споруд (присадибна ділянка), а відповідно - власник вправі реалізувати право на земельну ділянку саме у межах її цільового призначення та у спосіб, що встановлений чинним законодавством, у тому числі - зводити на ній будівлі і споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. У даному випадку наміри власника щодо забудови земельної ділянки ніяким чином не суперечать вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. У зв`язку з вищевикладеним, прошу шановний суд підтримати позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі».

Враховуючи наведене, суд вважає, що бездіяльність відповідного суб`єкта владних повноважень з приводу внесення змін та доповнень до Проекту планування та забудови села Глибока Балка Решетилівського району Полтавської області та Генерального плану села Глибока Балка не може бути підставою для створення позивачеві перешкод у реалізації його конституційного права на вільне користування належним йому майном, оскільки відсутність земельної ділянки позивача в містобудівній документації села виникла через незалежні від позивача причини. Бездіяльність такого суб`єкта владних повноважень з приводу внесення змін та доповнень до містобудівної документації не є предметом дослідження у цій справі, але в будь-якому випадку така бюрократична тяганина створює несприятливі наслідки лише для такого суб`єкта, а не для необмеженого кола третіх осіб, які є добросовісними правонабувачами.

За таких обставин, на переконання суду, відмова відповідача видати будівельний паспорт позивачу порушує право останнього на забудову належної йому на праві приватної власності земельної ділянки в межах її цільового призначення, що є неприпустимим, а тому протиправним втручанням у суверенні права власника земельної ділянки.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеному положенню Кодексу відповідач не довів та не обґрунтував суду правомірність оскаржуваних дій щодо відмови у наданні позивачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повернення пакета документів.

Беручи до уваги наявність у позивача нереалізованого права на забудову належної йому присадибної земельної ділянки, суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача щодо відмови у наданні позивачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повернення пакету документів, у зв`язку з чим порушене право позивача підлягає поновленню шляхом зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 15 серпня 2019 року з урахуванням висновків суду, тоді як сформульована у позові вимога про зобов`язання відповідача видати будівельний паспорт задоволенню не підлягає з огляду на наявність у відповідача дискреційних повноважень щодо перевірки повноти та правильності оформлення документів для видачі будівельного паспорта.

Саме таку форму правового регулювання в адміністративному судочинстві законодавець передбачив для подібних випадків, зазначивши в абзаці другому частини четвертої статті 245 КАС України, що у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 належить задовольнити частково.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою цієї статті за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Беручи до уваги те, що судовий збір за подання цієї позовної заяви становить 1536,80 грн та при цьому суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, то сума судового збору відповідно до задоволеної частини позовних вимог складає 768,40 грн. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору у сумі 768,40 грн.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області (вул. Покровська, буд. 17, м. Решетилівка, Решетилівський район, Полтавська область, 38400, ідентифікаційний код 04057511) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області (вул. Покровська, буд. 17, м. Решетилівка, Решетилівський район, Полтавська область, 38400, ідентифікаційний код 04057511) щодо відмови у видачі ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) будівельного паспорта та повернення пакету документів, доданих до заяви від 15 серпня 2019 року про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки загальною площею 0,25 га з кадастровим номером :03:002:0005, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Зобов`язати Решетилівську районну державну адміністрацію Полтавської області (вул. Покровська, буд. 17, м. Решетилівка, Решетилівський район, Полтавська область, 38400, ідентифікаційний код 04057511) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 15 серпня 2019 року про видачу будівельного паспорта на забудову земельної ділянки загальною площею 0,25 га з кадастровим номером :03:002:0005, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням правової оцінки спірного питання, наданої судом у цьому рішенні.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Решетилівської районної державної адміністрації Полтавської області (вул. Покровська, буд. 17, м. Решетилівка, Решетилівський район, Полтавська область, 38400, ідентифікаційний код 04057511) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у сумі 768,40 грн (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 15 жовтня 2019 року.

Суддя Н.І. Слободянюк