Справа № 1.380.2019.002026
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.002026
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року

зал судових засідань № 12

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кузана Р.І.,

секретар судового засідання Козак О.М.,

за участю:

представника позивача Бердара С.В.,

представника відповідача Гавриляка Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» до Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» (місцезнаходження: 81650, вул.Миру, 12, смт.Розділ, Миколаївський район, Львівська область, ) (далі позивач, ТзОВ «Еко-Малт») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, вул.Стрийська, 35, м.Львів, ) (далі відповідач 1, ГУ ДФС у Львівській області) Державної фіскальної служби України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа 8, ) (далі відповідач 2, ДФС України), в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог від 14.06.2019, просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДФС України у Львівській області №1117180/41491531 від 22.03.2019, №1117191/41491531 від 22.03.2019, №1117188/41491531 від 22.03.2019, №1117183/41491531 від 22.03.2019, №1117195/41491531 від 22.03.2019, №1117189/41491531 від 22.03.2019, № 1117185/41491531 від 22.03.2019;

- зобов`язати Головне управління ДФС України у Львівській області та Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019, подані ТзОВ «Еко-Малт».

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що оскаржуваними рішеннями Комісії Головного управління ДФС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія Головного управління ДФС у Львівській області) №1117180/41491531 від 22.03.2019, №1117191/41491531 від 22.03.2019, №1117188/41491531 від 22.03.2019, №1117183/41491531 від 22.03.2019, №1117195/41491531 від 22.03.2019, №1117189/41491531 від 22.03.2019, № 1117185/41491531 від 22.03.2019 відмовлено у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) поданих ТзОВ «Еко-Малт» податкових накладних №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019. Підставою, що слугувала для прийняття таких рішень, зазначено лише загальну фразу, а саме: ненадання платником податку копій документів: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків. Втім, позивач не погоджується з даними рішеннями, вважає такі незаконними та необґрунтованими. Позивач зазначає, що Головним управлінням ДФС у Львівській області порушено норми підп.201.16.1 п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, оскільки ним не зазначено у квитанціях від 04.03.2019, сформованих на податкові накладні №21, №22, №23, №24, №25, №26 та №27, яким саме ознакам із перелічених у п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку відповідає ТзОВ «Еко-Малт», як і не зазначено, які саме документи запропоновано надати для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Окрім цього, вказує, що п.21 постанови Кабінету Міністрів України №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» не передбачає такої підстави для відмови у реєстрації податкової накладної, як відповідність платника податку тому чи іншому критерію ризиковості. Також зазначив, що ТзОВ «Еко-Малт» має позитивну податкову історію, а в силу вимог закону платник податку на додану вартість не може одночасно відповідати Критеріям ризиковості платника податку і мати позитивну податкову історію. Вважаючи у зв`язку з цим свої права порушеними, позивач звернувся до суду за судовим захистом.

Ухвалою від 26.04.2019 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 17.05.2019 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідач-1 05.06.2019 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позову. Відзив обґрунтований тим, що за результатами перевірки поданих ТзОВ «Еко-Малт» податкових накладних №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 реєстрація таких була зупинена відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, оскільки такі відповідають вимогам підп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. У зв`язку з тим, що позивачем не було подано всіх необхідних документів, Комісією Головного управління ДФС у Львівській області прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних. А тому, покликаючись на правомірність оспорюваних рішень та наявність підстав для їх прийняття, вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними. Просить відмовити в задоволенні позову повністю.

Ухвалою від 07.08.2019 суд залучив співвідповідачем Державну фіскальну службу України.

Відповідач-2 заяви про визнання позову чи відзиву на позовну заяву не подав.

Ухвалою від 07.08.2019 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив. Просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідачів в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Просив суд в задоволенні позову відмовити повністю.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Позивач - ТзОВ «Еко-Малт» зареєстроване як юридична особа (, місцезнаходження: 81650, вул.Миру, 12, смт.Розділ, Миколаївський район, Львівська область).

Основним видом економічної діяльності вказаного підприємства є виробництво солоду (Код КВЕД 11.06), що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Між ТзОВ «Еко-Малт» та ТзОВ «Перший столичний хлібозавод» укладено договір поставки №37 від 31.01.2019, згідно з п.1.1 постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») зобов`язується поставити і передати у власність покупцю (ТзОВ «Перший столичний хлібозавод»), а покупець прийняти та оплатити товар (солод) на умовах та в порядку, визначених цим Договором.

За результатом здійснених на виконання умов договору поставки №37 від 31.01.2019 господарських операцій, позивачем складено податкову накладну №21 від 25.02.2019.

01.03.2018 між ТзОВ «Еко-Малт» та ТзОВ «КРОХМАЛЕПРОДУКТИ УКРАЇНИ» укладено договір поставки №01/03/18, згідно з п.1.1 якого, в порядку та на умовах, визначених цим Договором, постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») зобов`язується поставити покупцю (ТзОВ «КРОХМАЛЕПРОДУКТИ УКРАЇНИ») солод житній ферментований, а покупець зобов`язується прийняти цей товар і сплатити за нього визначену цим договором ціну.

За результатом здійснених на виконання умов договору поставки №01/03/18 від 01.03.2018 господарських операцій, позивачем складено податкові накладні №22 та №23 від 25.02.2019.

Між ТзОВ «Еко-Малт» та ТзОВ «Агробізнес» укладено договір №1 від 22.01.2018, згідно з п.1.1 якого, постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») поставляє (продає) у власність покупцеві (ТзОВ «Агробізнес»), а покупець приймає (придбає) та оплачує на умовах і протягом дії цього договору продукцію.

За результатом здійснених на виконання умов договору №1 від 22.01.2018 господарських операцій, позивачем складено податкову накладну №24 від 26.02.2019.

Окрім цього, судом встановлено, що між ТзОВ «Еко-Малт» та Публічним акціонерним товариством «Чернівецький хлібокомбінат» укладено договір №25 від 01.03.2018, згідно з п.1.1 постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») поставляє (продає) у власність покупцеві (ПАТ «Чернівецький хлібокомбінат»), а покупець приймає (придбає) та оплачує на умовах і протягом дії цього договору продукцію.

За результатом здійснених на виконання умов договору №25 від 01.03.2018 господарських операцій, позивачем складено податкову накладну №25 від 27.02.2019.

Між ТзОВ «Еко-Малт» та ТзОВ «Крокус» укладено договір №14 від 01.05.2018, згідно з п.1.1 постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») поставляє (продає) у власність покупцеві (ТзОВ «Крокус»), а покупець приймає (придбає) та оплачує на умовах і протягом дії цього договору продукцію.

За результатом здійснених на виконання умов договору №14 від 01.05.2018 господарських операцій, позивачем складено податкову накладну №26 від 27.02.2019.

Між ТзОВ «Еко-Малт» та Приватним акціонерним товариством «Карлеберг Україна» укладено договір поставки №1297/18 від 02.05.2018, згідно з п.1.1 постачальник (ТзОВ «Еко-Малт») зобов`язується в порядку та на умовах, визначених в даному Договорі поставляти, а покупець (ПАТ «Карлеберг Україна») у випадку відсутності зауважень до якості приймати товар та оплачувати солод житній ферментований (ГОСТ 29272-92).

За результатом здійснених на виконання умов договору поставки №1297/18 від 02.05.2018 господарських операцій, позивачем складено податкову накладну №27 від 28.02.2019.

Відповідно до приписів п.201.10 стю201 Податкового кодексу України зазначені вище податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 ТзОВ «Еко-Малт» направив для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з отриманими позивачем квитанціями про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 04.03.2019, податкові накладні прийнято, але реєстрацію зупинено відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Також, зазначено, що податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 відповідають вимогам підп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відправник: Автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України, версія 2.3.1.21.

Суд встановив, що позивач 21.03.2019 надіслав на адресу ДФС України повідомлення про надання пояснень по податкових накладних, реєстрація яких зупинена, а також копії документів, пов`язаних із здійсненими господарськими операціями.

Зокрема, скеровано копії документів, що підтверджують реальність здійснення операцій по зупинених податкових накладних, а саме:

- по податковій накладній №21 від 25.02.2019 долучено: договір поставки № 37 від 31.01.2019; видаткова накладна РН-0000020 від 25.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 25.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.11.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122(1), Експертний висновок № 015398д.т./к/17 від 17.05.2017; оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період Oil .01.19 - 26.02.19;

- по податковій накладній №22 та №23 від 25.02.2019 долучено: договір поставки № 01/03/18 від 01.03.2018; видаткова накладна РН-0000022 від 25.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 25.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.11.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122(1), Експертний висновок № 015398д.т./к/17 від 17.05.2017; Оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період 01.01.19 - 26.02.19; виписку з рахунку від 381 від 28.02.2019; виписку з рахунку станом на 04.03.2019;

- по податковій накладній №24 від 26.02.2019 долучено: договір № 1 від 22.01.2018; видаткова накладна РН-0000024 від 26.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 26.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.11.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122(1), Експертний висновок № 015398д.т./к/17 від 17.05.2017; Оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період 01.01.19 - 26.02.19;

- по податковій накладній №25 від 27.02.2019 долучено: договір поставки № 25 від 01.03.2018; видаткова накладна РН-0000025 від 27.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 27.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.11.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122(1), Експертний висновок № 015398д.т./к/17 від 17.05.2017; Оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період 01.01.19 - 26.02.19;

- по податковій накладній №26 від 27.02.2019 долучено: договір поставки №14 від 01.05.2018; видаткова накладна РН-0000026 від 27.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 27.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.1 1.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122(1), Експертний висновок № 015398д.т./к/17 від 17.05.2017; Оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період 01.01.19 - 26.02.19; виписка з рахунку за 20.03.2019;

- по податковій накладній №27 від 28.02.2019 долучено: договір поставки №1297/18 від 02.05.2018; видаткова накладна РН-0000027 від 28.02.2019; товарно-транспортна накладна № від 28.02.2019; договір № 6 оренди цілісного майнового комплексу від 01.11.2017; видаткова накладна № 8 від 26.09.2018; сертифікат відповідності разом із Протокол випробувань № 0122, Протокол випробувань № 0122( 1), Експертний висновок № 015398д.г./к/17 від 17.05.2017; оборотно-сальдова відомість по рахунку: 281 за період 01.01.19 - 26.02.19.

22.03.2019 комісією Головного управління ДФС в Львівській області прийнято рішення №1117180/41491531, №1117191/41491531, №1117188/41491531, №1117183/41491531, №1117195/41491531, №1117189/41491531, № 1117185/41491531 про відмову в реєстрації податкових накладних №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019.

Підставою для відмови у реєстрації податкових накладних в зазначених вище рішеннях від 22.03.2019 обрано: «ненадання платником податку копій документів: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків».

26.03.2019 ТзОВ «Еко-Малт» звернулось до ДФС України із скаргами №41, №42, №43, №44, №45, №46 та №47 на рішення комісії від 22.03.2019 №1117180/41491531, №1117191/41491531, №1117188/41491531, №1117183/41491531, №1117195/41491531, №1117189/41491531, № 1117185/41491531 про відмову в реєстрації податкових накладних №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019.

Суд встановив, що позивач до зазначених скарг додав документи, як попередньо долучались до пояснень для реєстрації ПН, що підтверджують реальність здійснення операцій по зупинених податкових накладних.

За результатами розгляду вказаних скарг комісією з питань розгляду скарг прийняті рішення від 04.04.2019 № 19381/41491531/2, № 19382/41491531/2, № 19377/41491531/2, № 19380/41491531/2, № 19383/41491531/2, № 19376/41491531/2 та № 19375/41491531/2, якими залишено скарги без задоволення та рішення комісії контролюючого органу про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що на переконання позивача, вищезгадані рішення від 22.03.2019 №1117180/41491531, №1117191/41491531, №1117188/41491531, №1117183/41491531, №1117195/41491531, №1117189/41491531, № 1117185/41491531 прийнято за формальних підстав, без належної оцінки наданих ТзОВ «Еко-Малт» пояснень та документів, які у своїй сукупності є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН. Крім того, листи міністерств, в т.ч. і лист ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18, на який посилається відповідач, не є нормативно-правовими актами у розумінні ст.117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до ст.7 Кодексу адміністративного судочинства України. А тому, вважає, що є всі підстави для зобов`язання Державної фіскальної служби України зареєструвати у день надходження в ЄРПН податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019. Вважаючи у зв`язку із цим свої права порушеними та такими, що потребують захисту, позивач звернувся до суду з даним позовом.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абз.1 п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (далі ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За правилами п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07.12.2017 №2245-VIII Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

21.02.2018 на виконання вимог Закону №2245-VIII Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі Порядок №117).

Аналіз вказаних вище норм матеріального права та п.п.5-7, 12-23 Порядку №117 дає підстави для висновку, що після подання на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, які підлягають моніторингу, такі документи перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податків, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податків. Тобто процедура перевірки ПН/РК на відповідність Критеріям ризиковості є визначальним та першим етапом в процедурі реєстрації ПН/РК в ЄРПН. Тому, законодавче закріплення Критеріїв ризиковості є важливим аспектом у регулюванні відносин щодо реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Судом встановлено, що фіскальним органом 04.03.2019 сформовано квитанції, відповідно до яких: «Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинені. ПН/РК відповідають вимогам підп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Відправник: Автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів» ДФС України, версія 2.3.1.21.».

В подальшому ГУ ДФС у Львівській області прийнято рішення №1117180/41491531, №1117191/41491531, №1117188/41491531, №1117183/41491531, №1117195/41491531, №1117189/41491531, № 1117185/41491531 про відмову в реєстрації податкових накладних №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019.

Підставою для відмови у реєстрації податкових накладних в зазначених вище рішеннях від 22.03.2019 обрано: «ненадання платником податку копій документів: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків».

Окремими положеннями Порядку №117 не визначено конкретних критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, натомість на підставі п.10 цього Порядку зобов`язано Державну фіскальну службу України визначити такі критерії та погодити їх з Міністерством фінансів України.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Суд враховує, що наказ Міністерства фінансів України «Про затвердження Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Вичерпного переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №567 від 13.06.2017 втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів №409 від 06.04.2018 25.05.2018.

В подальшому, Листом ДФС України від 21.03.2018 №960/99-99-07-18 визначено «Перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку, визначені ДФС та погоджені Міністерством фінансів України».

Листом ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 визначено «Критерії ризиковості платника податку», відповідно до якого, платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

1.1. платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.3. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;

1.4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками;

1.5. наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником. Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Цим же Листом ДФС України визначено «Критерії ризиковості здійснення операцій», відповідно до якого податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій:

2.1. обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку (ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);

2.2. відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу, стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі на дату складання такої податкової накладної/розрахунку коригування;

2.3. відсутність на дату складання податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який реєструє податкову накладну на товар (пальне) із кодами УКТ ЗЕД згідно з підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу;

2.4. розрахунок коригування складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до ДКПП - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, який поданий на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

Державна регуляторна служба України листом від 19.04.2018 №3890/0/20-18 звернула увагу на наступне:

«Пунктом 201.16 статті 201 ПКУ задекларовано, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабміном України. Своєю чергою, Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН затверджено постановою КМУ від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок). Водночас Порядком не визначено чітких критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН. Натомість пунктом 10 Порядку передбачено запровадження певного алгоритму визначення таких критеріїв ДФС України за погодженням з МФУ. Разом з цим, свого часу відповідний проект постанови був предметом розгляду ДРС, за результатом розгляду якого та з урахуванням доопрацювання в робочому порядку розробником редакції проекту ДРС було прийнято Рішення про погодження проекту регуляторного акта від 27.02.2018 №82. На додаток до вищезгаданого Рішення ДРС повідомила Мінфін листом від 27.02.2018 №2216/0/20-17 з приводу проблемних питань, пов`язаних з окремими положеннями зазначеного проекту постанови, зокрема, в частині відсутності положень щодо визначення критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН. Зокрема, ДРС було зазначено, що проекти актів, які затверджують критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, якими визначається позитивна податкова історія платників податків, мають на меті встановити норми права, які здійснюють безпосередній вплив на господарську діяльність суб`єктів господарювання, а відтак є такими, що мають ознаки регуляторного характеру, підпадають під сферу дії Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» в цілому та потребують обов`язкової установленої цим Законом процедури їх погодження. Проте, незважаючи на викладені у листі ДРС застереження, ДФС листами від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 та №960/99-99-07-18 затверджено без дотримання регуляторних процедур критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій та перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку відповідно. Водночас факт запровадження непрозорого механізму затвердження вищевказаних критеріїв з урахуванням відсутності доступного для ознайомлення громадськості механізму прийняття зазначених проектів актів, у тому числі визначення періодичності затвердження таких критеріїв ДФС України, порушує один із принципів державної регуляторної політики, визначених Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», а саме передбачуваність, тобто послідовність регуляторної діяльності, відповідність її цілям державної політики, а також планам з підготовки проектів регуляторних актів, що дозволяє суб`єктам господарювання здійснювати планування їхньої діяльності. Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» одним з основних завдань міністерства як органу, що забезпечує формування та реалізує державну політику в одній чи декількох сферах, є, зокрема, забезпечення нормативно-правового регулювання.

Так, згідно з ч.1 ст.23 зазначеного Закону центральний орган виконавчої влади у межах своїх повноважень, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів та доручень Президента України, актів КМУ та наказів міністерств видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання. При цьому варто врахувати, що листи міністерств, інших ЦОВВ не є нормативно-правовими актами, вони лише мають інформаційний характер і не встановлюють правових норм. За таких обставин, за позицією ДРС, постає питання щодо правової обґрунтованості та об`єктивності застосування механізму державного регулювання в частині визначених ДФС критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН. Враховуючи зазначене вище, ДРС наголошує на необхідності приведення регуляторної діяльності у відповідність з вимогами Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» в частині вирішення ситуації, пов`язаної із затвердженням листами ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 та №960/99-99-07-18 критеріїв ризиковості платника податку, критеріїв ризиковості здійснення операцій, переліку показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку».

03.07.2018 Міністерство фінансів направило на погодження до ДРС України проект наказу «Про затвердження Критеріїв ризиковості платника податку, Критеріїв ризиковості здійснення операцій та Переліку показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку».

Цей самий проект наказу ДРС України розглянула і рішенням від 23.08.2018 №361 погодила.

Міністерство фінансів України скеровано Державній фіскальній службі України лист від 31.10.2018 №26010-06-5/28170 «Щодо погодження критеріїв», в якому вказано: «На виконання пункту 10 Порядку зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, Міністерство фінансів України погоджує критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій, надіслані листом Державної фіскальної служби України від 29.10.2018 №3104/4/99-99-07-05-04-13, за умови, що вони будуть переглянуті протягом місяця».

Таким чином, Міністерством фінансів України погоджено лише два критерії: «Критерії ризиковості платника податку» та «Критерії ризиковості здійснення операцій», за умови їх перегляду протягом місяця. «Перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку» Міністерство фінансів України не погоджувало.

Лист Міністерства фінансів України від 31.10.2018 №26010-06-5/28170, згідно якого «Міністерство фінансів України погоджує критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій, надіслані листом Державної фіскальної служби України від 29.10.2018 №3104/4/99-99-07-05-04-13, за умови, що вони будуть переглянуті протягом місяця». Суд вважає неналежним доказом погодження Міністерством фінансів України Критеріїв ризиковості платника податку, викладених в листі ДФС України від 05.11.2018 №4065/99-99-07-05-04-18, оскільки:

- з вказаного листа неможливо встановити, що він стосується Критеріїв ризиковості платника податку, викладених в листі ДФС України від 05.11.2018 №4065/99-99-07-05-04-18;

- пунктом 10 Порядком №117 передбачено право Мінфіну або погодити, або надіслати ДФС на доопрацювання надіслані на погодження Критерії ризиковості платника податку, при цьому не передбачено право Мінфіну погоджувати такі критерії з умовами.

Відповідно до п.10 Порядку №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФСУ та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Тобто процедура мала б завершитися підписання наказу міністром фінансів і його опублікуванням.

Натомість, 13.11.2018 ДФС оприлюднила на офіційному веб-сайті затверджені:

1) в.о. Голови Державної фіскальної служби України О.Власовим: «Критерії ризиковості платника податку» - 05.11.2018; «Критерії ризиковості здійснення операцій» - 05.11.2018;

2) в.о. Голови Державної фіскальної служби України М.Продан: «Перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку» - 21.03.2018.

Згідно з п.5 Порядку №117 податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Отже, податкова накладна перевіряється на відповідність трьох критеріїв: «Критерії ризиковості платника податку», «Критерії ризиковості здійснення операцій» та «Показники позитивної податкової історії платника податку». Проте, як встановлено судом, «Показники позитивної податкової історії платника податку» Міністерством фінансів України не погоджувалися.

В силу вимог п.21 цього Порядку №117, підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Зі змісту квитанцій від 04.03.2019 слідує, що реєстрація ПН №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 в ЄРПН зупинені з покликанням на те, що такі ПН відповідають підп.1.6 п.6 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Суд враховує, що Критерії ризиковості є основою для роботи системи зупинення реєстрації податкових накладних, оскільки саме вони і є підставами, з яких реєстрацію податкової накладної може бути зупинено. На це прямо вказує зміст підп.3 п.13 Порядку №117, відповідно до якого у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються, зокрема, критерій (ї) ризиковості платника податку та/або критерій (ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

За відсутності належним чином встановлених Критеріїв ризиковості процедура зупинення реєстрації податкових накладних не може бути реалізована, адже підставами для такого зупинення є відповідність ПН/РК Критеріям ризиковості (п.7 Порядку №117).

Критерії ризиковості платника податку та/або критерії ризиковості господарської операції є важливим елементом порядку визначення об`єкту оподаткування ПДВ, оскільки безпосередньо впливають на суму податкових зобов`язань платника податків-покупця. Відповідно, такі Критерії можуть затверджуватися виключно нормативно-правовим актом.

Повноваження щодо встановлення Критеріїв ризиковості необхідно реалізовувати шляхом прийняття відповідного нормативно-правового акту, що підлягає обов`язковій державній реєстрації в Мінюсті.

Частиною 3 ст.117 Конституції України передбачено, що нормативно-правові акти Кабінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади підлягають реєстрації в порядку, встановленому законом. Пунктом 1 Указу Президента України від 03.10.1992 №493/92 «Про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади» встановлено, що нормативно-правові акти, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю і які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, підлягають державній реєстрації.

На реалізацію норми Конституції України та положень зазначеного Указу Президента України постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 №731 затверджено Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади.

Згідно з п.2 цього Положення, державній реєстрації підлягають нормативно-правові акти, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. При цьому як встановлено пунктом 3 цього ж нормативного правового акту, на державну реєстрацію подаються нормативно-правові акти, прийняті уповноваженими на це суб`єктами нормотворення в електронній (через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади) або паперовій формі в порядку, визначеному Мін`юстом, що містять норми права, мають неперсоніфікований характер і розраховані на неодноразове застосування, незалежно від строку їх дії (постійні чи обмежені певним часом) та характеру відомостей, що в них містяться, у тому числі з грифами «Для службового користування», «Особливої важливості», «Цілком таємно», «Таємно» та іншими, а також прийняті в порядку експерименту.

Таким чином, якщо певний документ, виданий центральним органом виконавчої влади, містить норми права, він підлягає обов`язковій державній реєстрації в Міністерстві юстиції України.

Відповідно до п.15 зазначеного Положення, Міністерства, центральні органи виконавчої влади направляють для виконання нормативно-правові акти лише після їх державної реєстрації та офіційного опублікування. У разі порушення зазначених вимог нормативно-правові акти вважаються такими, що не набрали чинності, і не можуть бути застосовані.

Отже, за відсутності належним чином затвердженого компетентним органом і зареєстрованого в Мінюсті нормативно-правового акта, жодні приписи щодо Критеріїв зупинення реєстрації податкових накладних не можуть бути визнані обов`язковими для виконання будь-яким із платників податку, оскільки відповідні норми не можуть вважатися такими, що набрали чинності.

З урахуванням викладеного, Критерії, опубліковані ДФС України 13.11.2018, які по суті містять норми права, не можуть вважатися чинним нормативно-правовим актом. Водночас жодного іншого нормативно-правового акту, який би визначав Критерії ризиковості як підстави для зупинення реєстрації податкових накладних, законодавцем не прийнято.

Нормою п.201.16 ст.201 ПК України, компетентним органом, який мав встановити підстави для зупинення реєстрації податкових накладних, є Кабінет Міністрів України. Оскільки підставами для зупинення реєстрації податкових накладних є відповідність платника податку або його господарських операцій певним Критеріям ризиковості, то і самі ці критерії як підстави для зупинення реєстрації ПН/РК мав би визначати саме Кабінет Міністрів України.

Однак Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, жодних Критеріїв ризиковості не встановлено.

Передача Кабінетом Міністрів України своїх повноважень щодо визначення конкретних критеріїв ризиковості платника податку та/або господарських операцій іншим державним органам (ДФС України за погодженням з Мінфіном України) не відповідає приписам п.201.16 ст.201 ПК України. Ця норма уповноважує Кабінет Міністрів самостійно встановити відповідні Критерії, а не надає можливість визначити інші компетентні органи для цього.

Відповідачем не доведено суду, що при прийнятті Критеріїв ризиковості платника податку ДФС України було дотримано регуляторних процедур, зокрема, з урахуванням вимог ст.25 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 року №1160-IV.

Таким чином, на момент зупинення реєстрації ПН №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 в ЄРПН був відсутній будь-який належним чином затверджений нормативно-правовий акт, який би врегульовував питання визначення підстав для зупинення реєстрації податкових накладних.

Згадані вище Критерії, опубліковані ДФС 13.11.2018, не можуть вважатися таким, оскільки не є нормативно-правовим актом.

Суд зазначає, що першим етапом у процедурі реєстрації/відмови у реєстрації ПН/РК в ЄРПН є саме встановлення відповідності ПН/РК Критеріям ризиковості. Враховуючи те, що така процедура порушена фіскальним органом вже на першому етапі, про що вказано вище, тому усі наступні дії та рішення фіскального органу також за своєю суттю є протиправними.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду Критерію ризиковості платника податку. Як встановлено судом, конкретний перелік документів при надісланні повідомлення про надання пояснень щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено, не витребовувався податковим органом.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів та встановлених на їх підставі обставин, що передували прийняттю оскаржуваних рішень №1117180/41491531 від 22.03.2019, №1117191/41491531 від 22.03.2019, №1117188/41491531 від 22.03.2019, №1117183/41491531 від 22.03.2019, №1117195/41491531 від 22.03.2019, №1117189/41491531 від 22.03.2019, № 1117185/41491531 від 22.03.2019, щодо відмови у реєстрації податкових накладних позивача №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019, суд приходить висновку, що такі прийнято з порушенням вимог зазначених вище нормативно-правових актів, без зазначення у ньому мотивів їх прийняття, тобто, є необґрунтованим. В той же час, позивач довів обґрунтованість позовних вимог належними, допустимими та достатніми доказами. Виходячи з положень п.2 ч.2 ст.245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що позовні вимоги про визнання їх протиправними та скасування є підставними та такими, що підлягають задоволенню.

Водночас згідно з ч.3 ст.245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до п.п.201.1, 201.10 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Натомість, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим, оскільки відповідні повноваження законодавчо покладені на комісію ДФС України.

Згідно підп.201.16.4 п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічний механізм визначено у п.п.19, 20 Порядку ведення ЄРПН.

Водночас суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним і таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. За таких обставин, суд вважає, що в даному випадку ефективним способом захисту порушених прав, свобод чи інтересів позивача буде зобов`язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 подані ТзОВ «Еко-Малт», датою їх подання в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Висновки суду у даній справі узгоджуються із висновками Верховного Суду, викладеними в його постановах від 02.04.2019 (справа №822/1878/18) та від 18.07.2019 (справа №1740/2004/18).

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ГУ ДФС України у Львівській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 подані ТзОВ «Еко-Малт», суд вважає, що у задоволенні такої необхідно відмовити оскільки обов`язок по реєстрації податкових накладних покладено на ДФС України, а не на ГУ ДФС України у Львівській області.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню частково.

Відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача з кожного відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути судовий збір у розмірі по 13447,00 грн., сплаченого згідно з платіжним дорученням №457 від 06.05.2019.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10,13, 14, 72-77, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» до Головного управління ДФС у Львівській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС України у Львівській області №1117180/41491531 від 22.03.2019, №1117191/41491531 від 22.03.2019, №1117188/41491531 від 22.03.2019, №1117183/41491531 від 22.03.2019, №1117195/41491531 від 22.03.2019, №1117189/41491531 від 22.03.2019, № 1117185/41491531 від 22.03.2019.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт», датою їх подання в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В задоволенні позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДФС України у Львівській області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №21 від 25.02.2019, №22 від 25.02.2019, №23 від 25.02.2019, №24 від 26.02.2019, №25 від 27.02.2019, №26 від 27.02.2019, №27 від 28.02.2019 подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» - відмовити.

Стягнути з Державної фіскальної служби України ( місцезнаходження: 04053, м.Київ, Львівська площа, 8) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» (місцезнаходження: 81650, вул.Миру, 12, смт.Розділ, Миколаївський район, Львівська область, ) судовий збір в сумі 13447 (тринадцять тисяч чотириста сорок сім) грн. 00 коп.

Стягнути з Головного управління ДФС у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Еко-Малт» (місцезнаходження: 81650, вул.Миру, 12, смт.Розділ, Миколаївський район, Львівська область, ) судовий збір в сумі 13447 (тринадцять тисяч чотириста сорок сім) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складене та підписане 15.10.2019.

Суддя Р.І. Кузан