Справа № 320/131/19
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/131/19 Головуючий у 1 інстанції: Василенко Г.Ю.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Ісаєнко Ю.А. Карпушової О.В. Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дороганя Володимира Леонідовича, Головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика Олександра Володимировича про визнання протиправним та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дороганя Володимира Леонідовича, Головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчика Олександра Володимировича, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил №С-0511/5 від 05.11.2018 р., що винесений Головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Юрчиком Олександром Володимировичем;

- визнати протиправною та скасувати постанову №А-1911/5 від 19.11.2018 про адміністративне правопорушення, що винесена Начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем, справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради № А-1911/5 по справі про адміністративне правопорушення від 19 листопада 2018 року. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач - ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині незадоволення позовних вимог та прийняти в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт зазначає, що відповідачами не доведено факту проведення реконструкції нежитлового приміщення, що, на його думку, є підставою для скасування припису.

08 жовтня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від Начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дороганя Володимира Леонідовича надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

08 жовтня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без участі позивача.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення площею 92,8м2 за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі - продажу від 10 лютого 2015 р., реєстраційний номер 449, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №141940545 від 19 жовтня 2018 р.

05 листопада 2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В., на підставі наказу №95 від 12 жовтня 2018 року (направлення №5 від 12.10.2018 р.), проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті: "Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_2 (акт перевірки від 05.11.2018 р. №5).

За результатами перевірки головний спеціаліст Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик Олександр Володимирович дійшов висновку про порушення позивачем вимог п. 1 ч. 1, ч. 7 ст. 34, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку здійснення авторського та технічного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 р. №903 та пп. 4.8 п. 4 ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва", що виявилось у проведенні будівельних робіт по реконструкції власного нежитлового приміщення в житловому будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт; не забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду на об`єкті будівництва, виконанні будівельних робіт з порушенням ведення виконавчої документації та експлуатування нежитлового приміщення без введення його в експлуатацію.

05 листопада 2018 року головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем видано припис №С-0511/5 про усунення допущених правопорушень до 05 січня 2019 р.

05 листопада 2018 року головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком Олександром Володимировичем складено протокол №1-Л-А 0511/5 про адміністративне правопорушення, в якому відображено, що гр. ОСОБА_1 виконувались будівельні роботи по реконструкції власного нежитлового приміщення, в житловому будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт; не забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду на об`єкті будівництва, виконанні будівельних робіт з порушенням ведення виконавчої документації та експлуатування нежитлового приміщення без введення його в експлуатацію, за що передбачена відповідальність чч. 1, 5, 9, 12, 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі вищевказаного протоколу, начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимиром Леонідовичем винесено постанову №А-1911/5 від 19.11.2018 р., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено на нього штраф у розмірі 10200,00 грн.

Не погоджуючись з прийнятими приписом та постановою, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553 (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок N 553).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України від 20 травня 1999 року N 687 XIV "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно абз. 1-3 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

В силу абз. 5- 6 ч. 1 ст. 41 вказаного Закону, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О. В. позапланової перевірки стало звернення мешканців будинку АДРЕСА_3 , - громадянина ОСОБА_2 , щодо виконання будівельних робіт по реконструкції нежитлового приміщення загальною площею 92,8 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, без права на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт).

Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

В силу п. 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 19 Порядку № 553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Як зазначалося, 05 листопада 2018 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. складено акт №5 перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою : АДРЕСА_1 .

Матеріали справи свідчать, що нежитлове приміщення за вказаною адресою належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі - продажу від 10 лютого 2015 року.

За результатами перевірки головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. встановлено, що ОСОБА_1 виконував будівельні роботи по реконструкції власного нежитлового приміщення: без права на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт); під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва; під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 не забезпечено здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва; будівельні роботи виконано з порушенням ведення виконавчої документації, а сааме: відсутні загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт; об`єкт будівництва (нежитлове приміщення) експлуатується без введення його в експлуатацію.

Контролюючий орган дійшов висновку, що позивачем порушено вимоги п. 1 ч. 1, ч. 7 ст. 34, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку здійснення авторського та технічного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903 та пп. 4.8 п. 4 ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва".

Крім цього, головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено припис за №С-0511/5 від 05 листопада 2018 р. про усунення позивачем допущених правопорушеннь до 05 січня 2019 року.

Відповідно до частин сьомої-восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно пояснень позивача, у власному нежитловому приміщенні ним, у відповідності до статті 152 Житлового кодексу України, проведено косметичний ремонт (фарбування стін, заміна сантехніки) без втручання в несучі конструкції.

Однак, матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження зазначених позивачем обставин, - проведення косметичного ремонту, як і доказів, які б підтверджували здійснення ОСОБА_1 будівельних робіт по реконструкції нежитлового приміщення загальною площею 92,8 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , що належить йому на праві приватної власності.

Вказаних документів сторонами не надано і під час апеляційного розгляду справи.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що відповідачами не доведено факту проведення реконструкції нежитлового приміщення, що, на його думку, є підставою для скасування припису.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що позивач є активним учасником процесу та зацікавлений в результатах вирішення його спору, а тому, повинен надавати докази на підтвердженя своїх доводів.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244, встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Згідно ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки про що робиться відмітка у протоколі.

В силу п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, закріпленого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Відповідно до статті 285 КУпАП, постанова про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Згідно з п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

В силу пункту 17 вищезазначеного Порядку, відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Разом з цим, згідно ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З наведеного слідує, що кожній особі гарантується право на участь у справі про адміністративне правопорушення, під час розгляду якої, вирішується питання про притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Участь у розгляді справи є передумовою реалізації інших прав, а саме гарантує право на захисту від пред`явлених обвинувачень, право на надання власних заперечень, право на подання доказів, право на правову допомогу тощо.

Згідно положень статей 287 та ч.4 ст. 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі прийняття уповноваженим органом державної влади чи його посадовою особою постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення (проступку), передбаченого цим Кодексом, суб`єкти, яким цим Кодексом надано право оскарження звільняються від сплати платежу, який притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що до початку розгляду справи про адміністративне правопорушення, який було призначено на 10:00 год. 19 листопада 2018 року, представником позивача було подано клопотання про надання матеріалів справи по притягненню ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності для ознайомлення та відкладення розгляду справи, оскільки, довіреність на представництво інтересів позивача Назаренком Романом Анатолійовичем була винесена 17 листопада 2018 року, у зв`язку з чим, представник не мав можливості ознайомитись з матеріалами справи.

З пояснень позивача вбачається, що під час розгляду справи начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. було відмовлено в задоволенні вказаного клопотання та надано представнику Назаренку Роману Анатолійовичу можливість сфотографувати матеріали справи без надання часу для ознайомлення з ними.

Враховуючи вказане, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. проігноровано положення ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушено права позивача на захист від пред`явлених обвинувачень та в однобічному порядку притягнуло до відповідальності, що свідчить про грубе порушення суб`єктом владних повноважень порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності.

У зв`язку із зазначеним, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про протиправність оскаржуваної постанови відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради № А-1911/5 по справі про адміністративне правопорушення від 19 листопада 2018 року та наявність правових підстав для її скасування.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про часткову обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для їх часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250,315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Ісаєнко Ю.А. Карпушова О.В.

Повний текст постанови виготовлено 15.10.2019 року.