Справа № 160/420/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 160/420/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального виробничого підприємства Кам`янської міської ради «Міськводоканал» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року (суддя Кучма К. С.) у справі за позовом Комунального виробничого підприємства Кам`янської міської ради «Міськводоканал» до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне виробниче підприємство Кам`янської міської ради «Міськводоканал» звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просило визнати недійсними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 24 вересня 2018 року № та № .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що термін сплати податкового зобов`язання з земельного податку не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки.

Крім того, розмір штрафу нарахований безпідставно за затримку платежів за березень, червень, липень та вересень 2017 року, оскільки вони були сплачені в законодавчо встановлені строки платіжними дорученнями № 5297 від 28.04.2017, № 6232 від 28.07.2017, № 6522 від 30.08.2017, №7169 і № 3 від 27.10.2017 відповідно.

Деякі суми земельного податку було сплачено дещо пізніше, тобто невірно розраховано період затримки за квітень та серпень 2017 року. На той момент виникла проблема погашення заборгованості за спожиту електроенергію та покупну воду. Нестача грошових коштів призвела до виникнення заборгованості по податках та зборах, які підлягають сплаті до бюджетів всіх рівнів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги повторює доводи, викладені у адміністративному позові.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач, вказує на безпідставність та необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Зазначає, що судом першої інстанції повно встановлені обставини, що мають значення для справи та надано їм належну юридичну оцінку.

В судове засідання суду апеляційної інстанції сторони не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні не є обов`язковою, у відповідності до частини 2 статті 313 КАС України, колегія суддів визнала можливим провести апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Матеріалами справи підтверджено, що посадовими особами Головного управління ДФС у Дніпропетровській області було проведено камеральну перевірку КВП КМР «Міськводоканал» з питання порушення термінів сплати (перерахування) земельного податку.

За результатом проведеної перевірки складено акт №49774/04-36-12-28-09/33855098 від 05.09.2018 року, в якому встановлено порушення КВП КМР «Міськводоканал» сплати узгодженого грошового зобов`язання по земельному податку.

На підставі висновків акту, відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення № від 24.09.2018 р., яким до КВП КМР «Міськводоканал» застосовано штраф у розмірі 28 525,01 грн. та податкове повідомлення-рішення № від 24.09.2018 р., яким до позивача застосовано штраф у розмірі 243 865,15 грн.

Не погодившись із податковими повідомленнями-рішеннями, позивач скористався порядком адміністративного оскарження та оскаржив їх до ДФС України, яке своїм рішенням від 14.12.2018 р. №40521/6/99-99-11-06-01-25 залишило скаргу позивача без задоволення, а податкові повідомлення-рішення без змін.

Правомірність прийняття податкових повідомлень-рішень передана на розгляд суду.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.(пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України)

За приписами підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою. (пункт 54.1 статті 54 Податкового кодексу України)

Строки сплати податкового зобов`язання встановлені статтею 57 Податкового кодексу України, відповідно до пункту 57.1 якої, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивачем частина сплачених коштів у зв`язку з наявністю у позивача боргів минулих періодів, сплачені позивачем кошти по відповідним податковим деклараціям з плати за землю були зараховані в рахунок погашення боргів минулих періодів, а частина коштів в рахунок узгоджених податкових зобов`язань з податку на землю була сплачена несвоєчасно, з порушенням термінів їх сплати.

Вказані обставини підтверджуються даними інтегрованої картки платника податків. (а.с.18-19)

Згідно з пунктом 287.3 статті 287 Податкового кодексу України податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

Приписами пункту 31.1 статті 31 Податкового кодексу України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

За приписами пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, яка визначає наслідки порушення правил сплати (перерахування) податків, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Відповідно до вимог пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Оскільки, матеріалами справи підтверджено наявність у позивача податкового боргу по земельному податку, тому колегія суддів вважає вірним спрямування платежів на погашення податкового боргу, який існував у підприємства у минулих податкових періодах, внаслідок чого виникла частина несвоєчасно сплачених узгоджених сум грошових зобов`язань.

Вказані обставини спростовують доводи позивача щодо своєчасної сплати податку за березень, червень, липень та вересень 2017 року, оскільки вони були сплачені в законодавчо встановлені строки платіжними дорученнями № 5297 від 28.04.2017, № 6232 від 28.07.2017, № 6522 від 30.08.2017, №7169 і № 3 від 27.10.2017.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Тобто, вказаною нормою чітко встановлено, що предметом камеральної перевірки є своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.

Враховуючи встановлені обставини справи, оцінивши докази у справі в їх сукупності та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують. Підстави для скасування ухвали суду першої інстанції відсутні.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321,322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального виробничого підприємства Кам`янської міської ради «Міськводоканал» залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з 10.10.2019 та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 15.10.2019.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко