Справа № 803/497/17
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2019-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

10 жовтня 2019 року

Київ

справа №803/497/17

адміністративне провадження №К/9901/35686/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Юрченко В.П., суддів - Васильєвої І.А., Пасічник С.С., розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області на постанову Волинського окружного адміністративного суду від 18 травня 2017 року (суддя Ковальчук В.Д.) та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2017 року (колегія у складі суддів: Шавеля Р.М., Бруновської Н.В., Костіва М.В.) у справі № 803/497/17 (№ 876/7024/17) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЛУ» до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кромберг енд Шуберт Україна ЛУ» (надалі позивач, Товариство) звернулось до Волинського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДФС у Волинській області (надалі відповідач, податковий орган) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, якими збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів та за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем безпідставно перекваліфіковано із задекларованого підприємством коду товарів у групі 8479 на групу 8462.

Волинський окружний адміністративний суд постановою від 18 травня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2017 року, позов задовольнив. Визнав протиправними та скасував податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Волинській області від 27 січня 2017 року № , № .

Приймаючи рішення, суд першої інстанції, с висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що позивачем правильно здійснено декларування вищенаведених товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Не погодившись з рішеннями судів попередніх інстанцій, податковий орган подав касаційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог або направити справу на новий розгляд.

У відзиві на касаційну скаргу Товариство наводить доводи, аналогічні викладеним в позовній заяві, просить залишити касаційну скаргу без задоволення.

Переглянувши судові рішення в межах доводів касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судовими інстанціями фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги.

Суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що податковим органом у період з 15 листопада 2016 року по 26 грудня 2016 року проведено документальну невиїзну перевірку Товариства щодо дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи по окремих митних деклараціях, за результатами якої складено акт від 10 січня 2017 року № 4/03-20-14-06-08/33537560.

Висновками акта перевірки встановлено порушення Товариством:

- частини 1 статті 69 Митного кодексу України в частині недотримання Правила 1, Правила 3а, Правил 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, що призвело до неправильного декларування (класифікації згідно з УКТ ЗЕД) товарів з описом «машина для виробництва кабелів. Технологічна лінія для виробництва електричних кабелів для електромереж автомобілів Schleuniger CrimpCenter 64» та «запасні частини по виробництву кабелів Komax Alpha 355», оформлених за певними митними деклараціями;

- частини 4 статті 280 Митного кодексу України щодо застосування ставки ввізного мита на товари згідно Митного тарифу України;

- пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України в частині визначення бази оподаткування податком на додану вартість для ввезених на митну територію України.

Встановлено суму занижених податкових зобов`язань в розмірі 404 747,70 грн, в тому числі по видах митних платежів:

- мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання в сумі 337 289,77 грн;

- податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання в сумі 67 457,93 грн.

На підставі акта перевірки 27 січня 2017 року прийняті повідомлення-рішення:

- № яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності за податковими зобов`язаннями у розмірі 337 130,03 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями в розмірі 84 282,57 грн.

- № яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів за податковими зобов`язаннями в розмірі 67 425,99 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями в розмірі 16 856,55 грн.

Відповідно до статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД, що побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється відповідно до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД.

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що під час митного оформлення товарів, які зазначені у митних деклараціях №205070000/2014/050300 від 17.11.2014 року, №205070000/2014/001770 від 22.01.2014 року, №205070000/2014/006193 від 24.02.2014 року, №205070000/2014/006782 від 28.02.2014 року, №205070000/2014/008110 від 13.03.2014 року, №205070000/2014/010468 від 03.04.2014 року, №205070000/2014/012738 від 24.04.2014 року, №205070000/2014/013839 від 30.04.2014 року, №205070000/2014/016015 від 15.05.2014 року, №205070000/2014/019078 від 02.06.2014 року, №205070000/2014/020582 від 12.06.2014 року, №205070000/2014/021685 від 19.06.2014 року, №205070000/2014/023756 від 02.07.2014 року, №205070000/2014/026676 від 17.07.2014 року, №205070000/2014/031525 від 14.08.2014 року, №205070000/2014/032743 від 21.08.2014 року, №205070000/2014/035081 від 04.09.2014 року, №205070000/2014/036440 від 11.09.2014 року, №205070000/2014/043672 від 16.10.2014 року, №205070000/2014/047745 від 04.11.2014 року, №205070000/2014/048182 від 06.11.2014 року, №205070000/2014/051169 від 20.11.2014 року, №205070000/2014/052426 від 26.11.2014 року, №205070000/2014/052501 від 27.11.2014 року, №205070000/2014/055418 від 11.12.2014 року, №205070000/2014/057094 від 19.12.2014 року, №205070000/2015/001043 від 16.01.2015 року, №205070000/2015/001878 від 22.01.2015 року, №205070000/2015/003149 від 29.01.2015 року, №205070000/2015/005846 від 12.02.2015 року, №205070000/2015/006733 від 19.02.2015 року, №205070000/2015/009193 від 12.03.2015 року, №205070000/2015/012329 від 10.09.2015 року, №205070000/2015/014914 від 24.09.2015 року, №205070000/2015/001626 від 16.04.2015 року, №205070000/2015/002778 від 30.04.2015 року, №205070000/2015/009942 від 23.07.2015 року, №205070000/2015/012974 від 27.08.2015 року, №205070000/2015/007110 від 05.06.2015 року, №205070000/2015/007689 від 11.06.2015 року, №205070000/2015/010814 від 09.07.2015 року, №205070000/2015/013663 від 13.08.2015 року митний орган погодився із визначенням кодів товарів, які декларувалися позивачем.

Пунктом 3 частини 3 статті 345 Митного кодексу України встановлено, що органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України документальна невиїзна перевірка проводиться у разі виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів.

Суди попередніх інстанцій встановили, що в графі 33 митних декларацій №205070000/2014/050300 від 17.11.2014 року, №205070000/2015/005846 від 12.02.2015 року декларантом визначено товар - «Машина для виробництва кабелів. Технологічна лінія для виробництва електричних кабелів для електромереж автомобілів Schleuniger CrimpCenter 64 арт. IG003467» за кодом 8479 40 00 00.

Проте відповідач в акті перевірки зробив висновок про необхідність декларування даного товару за кодом 8462 21 80 00 згідно УКТ ЗЕД, у зв`язку з чим змінюються податкові зобов`язання позивача, оскільки ставки ввізного мита за цими кодами є різними.

Згідно Пояснень до товарної позиції 8479 УКТ ЗЕД до цієї позиції включаються «Машини та механічні пристрої спеціального призначення, в іншому місці не зазначені».

Згідно до цих Пояснень до цієї товарної позиції включаються машини, що мають спеціальні (індивідуальні) функції, які:

(a) не виключаються з цієї групи через положення будь-якого іншого розділу або примітками до групи; та

(b) не входять, зокрема, до жодної з товарних позицій та до груп Класифікації; та

(c) не можуть бути віднесені до жодної конкретної товарної позиції цієї групи, оскільки:

(i) вони не входять до жодної товарної позиції, судячи з принципу дії, опису або типу; та

(ii) вони не входять до жодної товарної позиції, судячи з їхнього застосування або з галузі промисловості, в якій вони використовуються; або

(iii) вони могли б з рівним успіхом включатися до складу двох або більше інших таких товарних позицій (машини загального призначення).

У відповідності до додаткових пояснень до товарної категорії 8479 40 00 включаються: машини для виробництва канатів, тросів або кабелів.

Відповідно до Примітки (D) розділу ІІ Пояснень до товарної позиції 8479 до «машин для виготовлення канатів, тросів або кабелів» відносяться машини для скручування, крутильні або плетільні машини і т. п., які працюють або на текстильній пряжі або на металевому дроті, або з використанням цих двох видів матеріалів одночасно, включаючи машини для крутіння гнучких електричних проводів, крім крутильних рамок, застосовуваних під час прядіння текстилю (товарна позиція 8445).

Примітками до Розділу XVI «Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; звукозаписувальна та звуковідтворювальна апаратура, апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя» передбачено, що комбіновані машини (комбайни), які складаються з двох або більше машин, що становлять єдиний агрегат, та інші машини, призначені виконувати дві або декілька доповнюючих або не пов`язаних між собою різних функцій, повинні класифікуватися за тією машиною, або основною функцією, яка є головною у цьому виробі, якщо в контексті не зазначене інше.

У разі якщо машина (включаючи комбінацію машин) складається з окремих комплектуючих вузлів (незалежно від того, розміщені вони окремо чи з`єднані між собою трубопроводами, трансмісійними механізмами, електричними кабелями або іншими пристроями), призначених для забезпечення одночасного виконання чітко визначених функцій, що включені до однієї з товарних позицій групи 84 або 85, таку машину потрібно класифікувати у товарній позиції, що відповідає визначеній.

Крім того, Примітками Пояснень до групи 84 «Реактори ядерні, котли, машини, обладнання і механічні пристрої; їх частини», а саме пунктом 7 встановлено, що машина, призначена для виконання більш ніж однієї функції, класифікується за основною функцією так, якби вона була єдиною, для якої призначена машина.

З урахуванням зазначеного, Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що машина, основна функція якої не описана в жодній товарній позиції або в якої жодна із її функцій не є основною, класифікується у товарній позиції 8479, якщо в контексті не зазначено інше.

В свою чергу, відповідач вважає, що зазначений товар слід класифікувати за кодом 8462 21 80 00 згідно УКТ ЗЕД.

Відповідно до Пояснень до товарної позиції 8462 «Машини (включаючи преси) для обробки металів шляхом об`ємного штампування, кування або штампування; машини для обробки металів (включаючи преси) шляхом вигинання, відбортування, вирівнювання, розрізання, висікання або відрубання; преси для обробки металів або карбідів металів, не зазначені вище» до цієї товарної позиції відносяться машини вигинальні, відбортувальні, вирівнювальні (включаючи преси), інші - код 8462 21 80 00.

Згідно примітки (2) Пояснень до товарної позиції 8462 «Вигинальні машини» сюди входять машини для обробки плоских виробів (листів, плит і штаб (смуг)), які, пропускаючи виріб крізь три або чотири комплекти валків, надають їм циліндричного вигину (кривизни) (для цього валки встановлюються паралельно, як на машині, що формує труби) або конічної форми (при цьому валки непаралельні); машини для обробки неплоских виробів (прутків, кутиків, фасонних і спеціальних профілів, труб). Ці машини працюють або за допомогою формувальних валків, шляхом гнуття під пресом, або для труб (і, зокрема, для труб нафтопроводів) - шляхом витягування їхніх кінців, у той час як основна ділянка утримується фіксованим циліндром.

Під час віднесення товару до певного класифікаційного угрупування керуються Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, яких у загальній кількості є шість. Перші чотири правила застосовуються послідовно, переходячи від правила 1 до правила 2(a), від правила 2(a) до правила 2 (б). Заборонено застосовувати правило 3(a), не застосувавши послідовно правила 1, 2(a), 2(6). Тільки якщо неможливо застосувати попереднє правило при класифікації товару, допускається застосування наступного.

Згідно Правила 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменування товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп. Відповідно до пункту V Пояснень до Правила 1 ОПІ тексти товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Правилом 3 ОПІ передбачено, що у разі, якщо в силу Правила 2(6) або з якихось інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох або більше товарних позицій, класифікація таких товарів здійснюється наступним чином:

Правило 3(a) «Перевага надається тій товарній позиції, яка містить найбільш конкретний опис товару, порівняно з товарними позиціями з більш загальним описом.»

Суди попередніх інстанцій встановили, що при базовій комплектації ввезена Товариством машина може здійснювати: вимірювання та обрізку, часткове одностороннє зняття, двоступеневе двостороннє зняття, двостороннє опресування. За умови встановлення відповідних додаткових станцій обробки машина Schleuniger CrimpCenter 64 може здійснювати додаткові функції як: повне одностороннє зняття; двостороннє опресування закритих контактів; опресування та одностороннє комплектування ущільнювачем; двостороннє комплектування ущільнювачем; скручування, лудження та опресування; горизонтальне та вертикальне подвійне з`єднання; подвійне опресування (однакові контакти); подвійне опресування та комплектування ущільнювачами (однакові контакти та ущільнювачі); обробка коротких проводів; обробка довгих проводів; обробка тонких проводів; робота зі складними в обробці проводами; друк (струменевий друк).

ТОВ «Кабельтех Україна» яке є офіційним продавцем та здійснює сервісне обслуговування обладнання для обробки кабелів компанії Schleuniger в Україні листом від 4 травня 2017 року вих. №17/05/04 повідомило, що Schleuniger CrimpCenter 64 - повністю автоматична машина для обробки електричних провідників з функціями мірної порізки, зняття ізоляції, обжиму металевими контактами з можливістю додаткових функцій, таких як одягання ущільнюючих втулок та операції лудіння.

Функції даного верстату є взаємодоповнюючі, при цьому головну визначити неможливо. Кінцевим продуктом обробки обладнання є кабельний виріб, відповідно до заданих параметрів у програмному комплексі машини.

Враховуючи зазначене, Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції, що оскільки кінцевим результатом обробки машиною кабельної продукції є виготовлення кабелів з визначеними характеристиками, в тому числі і за допомогою їх опресування, тому таку машину слід класифікувати в групі 8479, як машини та механічні пристрої спеціального призначення, в іншому місці не зазначені, а саме за кодом товару 8479 40 00 00.

Також ТОВ «Кабельтех Україна» зазначає, що дані верстати експортуються виробником до багатьох країн світу, серед яких країни Європи, Америки, Азії та інші. Спираючись на інформацію, яка зазначена у документах та митних деклараціях, виробник зазначає наступний код класифікації даного верстату - 84798997 (Tariff Code Nr.). Країна походження - Німеччина з декларуванням виробництва у Європейському Союзі.

Крім того, судами попередніх інстанцій встановлено, що у комерційному інвойсі продавець задекларованого позивачем товару компанія «Кромберг енд Шуберт Австрія GmbH & Co» класифікує даний товар у товарній позиції 8479, що відповідає товарній позиції, зазначеній у спірних митних деклараціях

Суд не погоджується з доводом касаційної скарги, що вказані інвойси не можливо враховувати як доказ з огляду на те, що «Кромберг енд Шуберт Австрія GmbH & Co» є пов`язаною особою із позивачем, та обидва переслідують однакову ціль - отримання максимального прибутку.

Крім того, суди першої та апеляційної інстанції встановили, що позивач здійснював декларування товарів - запасних частин до машини по виробництву кабелів Komax Alpha 355 за кодом 8479 90 80 00 «Машини та механічні пристрої спеціального призначення, в іншому місці не зазначені. Частини: інші».

Відповідно технічної документації обладнання «Komax Alpha 355» зазначена машина є повністю автоматичною лінією для порізки та контактування проводів з індивідуальним обладнанням обробки. В залежності від можливостей технічних характеристик може здійснювати наступні функції: обрізка кабелю за певним розміром; зачистка кабелю з частковим зсувом ізоляції; зачистка кабелів з повним зсувом ізоляції; обтиск; подвійний обтиск; функція подвійного підйому; вдягання ущільнювача; подвійний захист; проміжний розріз/зачистка; черговість; автоматичний податчик кабелю на обробку; податчик для особливо тонких кабелів; штампувальне маркування; струменеве маркування; система подачі кабелю; визначення розміру пачки; сортування на якісні/неякісні. Базова комплектація машини дозволяє здійснювати функції виключно вимірювання та порізку, контактування проводів з індивідуальним обладнанням обробки - жодна з яких не є основною. Виконання інших функцій є можливим виключно у разі доукомплектації машини додатковим обладнанням.

Листом Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС від 22 квітня 2016 року №865/7/99-99-25-03-03-18 зазначено, що машина «Komax Alpha 355» позиціонується як крімпувальний автомат, а тому згідно з вимогами УКТ ЗЕД машини для обжимання проводів (крімпувальні автомати) розглядаються в товарній під категорії 8462.

У зв`язку з цим частини до обладнання групи 84 УКТ ЗЕД, а отже до товарних позицій 8479 та 8462, повинні класифікуватися згідно з правилами, визначеними в примітці 2 до розділу ХVІ УКТ ЗЕД.

Компанія «Komax Wire» (виробник обладнання) листом від 3 травня 2017 року підтвердила, що повністю автоматизовану машину для обробки проводів Komax Alpha 355 не можна змінювати таким чином, щоб використовувати машину для іншої цілі, аніж для якої вона першочергово призначена. Функції Alpha 355 є взаємодоповнюючими і жодну з них не можна виділити як основну, тобто головну. Дистрибуція Komax Alpha 355 здійснюється по всьому світу. Митний код 8479.8120 і є офіційно затверджений швейцарською Федеральною Митною Службою.

У комерційних інвойсах продавець вказаного товару компанія «Кромберг енд Шуберт Австрія GmbH & Co» класифікує даний товар у товарній позиції 8479, що відповідає товарній позиції, зазначеній у спірних митних деклараціях та експортних митних деклараціях країни відправлення.

Враховуючи викладене, Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що оскільки кінцевою функцією машини є виготовлення кабелю заданих параметрів, Правило 3(a) ОПІ зобов`язує декларувати відповідну машину в групі 8479, як машини та механічні пристрої спеціального призначення, в іншому місці не зазначені, а саме як машини для виробництва канатів, тросів або кабелів.

Суд не погоджується з доводом касаційної скарги, що Державна Фіскальна Служба України встановила істину у справі, яку повідомила листом від 27 червня 2017 року. У вказаному листі, доданому до касаційної скарги, відсутні інші доводи, ніж ті, що викладав податковий орган протягом розгляду справи.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції, що позивачем правильно здійснено декларування вищенаведених товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Доводи касаційної скарги не дають підстав вважати, що при прийнятті оскаржуваного рішення судами першої та апеляційної інстанцій порушено норми матеріального та процесуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Керуючись ст. ст. 341, 345, 349, 350 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Головного управління ДФС у Волинській області залишити без задоволення.

2. Постанову Волинського окружного адміністративного суду від 18 травня 2017 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2017 року у справі № 803/497/17 (№ 876/7024/17) залишити в силі.

3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко

І.А. Васильєва

С.С. Пасічник ,

Судді Верховного Суду