Справа № 826/16703/15
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

09 жовтня 2019 року

Київ

справа №826/16703/15

адміністративне провадження №К/9901/12048/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Уханенка С. А.,

суддів - Кашпур О.В., Радишевської О.Р.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції справу

за позовом Державної податкової інспекції у Солом`янському районі Головного управління ДФС у місті Києві до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової Світлани Володимирівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сет», Товариство з обмеженою відповідальністю «Київукртрейд», Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про визнання протиправними дій, рішень та запису, скасування рішень та запису, провадження за якою відкрито

за касаційною скаргою Державної податкової інспекції у Солом`янському районі Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2016 року (головуючий суддя - Данилишин В.М.) та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2016 року (суддя-доповідач - Пилипенко О.Є., судді: Глущенко Я.Б., Шелест С.Б.),

ВСТАНОВИВ:

І. Суть спору

1. У серпні 2015 року Державна податкова інспекція у Солом`янському районі Головного управління ДФС у місті Києві (далі - ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві) звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві (далі - УДВС ГТЮ у місті Києві), приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової С. В. (далі - приватний нотаріус Морозова С.В.), в якому просила: визнати протиправними дії УДВС ГТЮ у місті Києві щодо примусової реалізації арештованого майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Сет» (далі -ТОВ «Сет»), а саме: котельні, площею 229,6 кв.м, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Петра Радченка , будинок 27/ 29 (далі - котельня); визнати протиправним та скасувати протокол проведення електронних торгів та акта про проведені електронні торги; визнати протиправними дії приватного нотаріуса Морозової С.В. щодо проведення державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Київукртрейд» (далі- ТОВ «Київукртрейд») на нерухоме майно - котельню; визнати протиправним та скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно № 3778 , видане 13 липня 2015 року відповідно до акта про проведені електронні торги; визнати протиправним та скасувати запис №10390383 у Державному реєстрі прав про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Київукртрейд» на нерухоме майно - котельню.

2. Позов обґрунтовано тим, що на примусовому виконанні в УДВС ГТЮ у місті Києві перебували судові рішення за якими з ТОВ «Сет» стягнуто суми заборгованості зі сплати податків на користь ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві. Посилаючись на те, що з 2009 року усі активи ТОВ «Сет» перебували у податковій заставі, однак у червні 2015 року на електронних торгах безпідставно відчужено котельню, власником якої наразі є ТОВ «Київукртрейд», позивач просив суд задовольнити позов.

ІІ. Встановлені судами обставини справи

3. У серпні 2009 року ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві прийняла рішення № 316 про стягнення коштів та продаж інших активів ТОВ «Сет» у рахунок погашення узгодженої суми податкового боргу.

4. Листом від 23 вересня 2009 року №40931 Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна повідомило позивача про об`єкти нерухомого майна зареєстровані за ТОВ «Сет», зокрема про те, що станом на 18 вересня 2009 року товариству на праві власності належить котельня. Надалі 01 грудня 2009 року податковим органом складено акт № 41 опису активів, на які поширюються право податкової застави, до якого включено і зазначений об`єкт.

5. Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2014 року у справі №826/9283/14 позивачу надано дозвіл на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, тому 09 вересня 2014 року ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві прийнято рішення №6 про погашення усієї суми податкового боргу ТОВ «Сет» шляхом продажу його майна.

6. У липні 2015 року ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві звернулось до реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві з проханням зареєструвати обтяження майна ТОВ «Сет» згідно з актом опису №41. Однак, рішенням від 23 липня 2015 року №23109781 позивачу відмовлено у державній реєстрації, оскільки заяву подано після державної реєстрації права власності на котельню за новим правонабувачем, який її придбав на електронних торгах, що відбулися у червні 2015 року.

7. Зазначені торги проведено у межах виконавчого провадження ВП №31747427 щодо примусового виконання наказу №24/262, виданого 30 листопада 2011 року Господарським судом міста Києва про стягнення з ТОВ «Сет» на користь Головного управління економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради 6 269 070,00 грн заборгованості.

8. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 17 червня 2015 року №89531 переможцем торгів оголошено ТОВ «Київукртрейд», про що 08 липня 2015 року складено акт. На підставі цього акту та заяви переможця електронних торгів, 13 липня 2015 року приватним нотаріусом Морозовою С.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №22817503, згідно з яким за ТОВ «Київукртрейд» зареєстровано право власності на котельню, про що до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відповідний запис №10390383.

ІІІ. Рішення судів першої й апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення.

9. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2016 року, залишеним без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2016 року, у позові відмовлено.

10. Відмовляючи у позові, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що відповідачі діяли правомірно та у межах своїх повноважень, оскільки на час організації електронних торгів та продажу котельні, запису про те, що майно ТОВ «Сет» перебуває у податковій заставі не було, що підтверджується довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, тому відсутні підстави для скасування протоколу електронних торгів, акта про проведені електронні торги та запису про реєстрацію права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

IV. Провадження в суді касаційної інстанції, вимоги касаційної скарги та аргументи сторін.

11. Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями, ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві подало касаційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення ними норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та ухвалити нову постанову про задоволення позову.

12. Заявник вказав, що вирішуючи спір, суди не дали належної правової оцінки обставинам справи у сукупності з наданими доказами, чим порушили вимоги статті 242 КАС України щодо законності та обґрунтованості судового рішення.

13. Вирішуючи спір суди не взяли до уваги норми Законів України, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, від 21 грудня 2001 року № 2181-ІІІ «Про порядок погашення зобов`язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами», від 16 січня 2003 року № 435-ІV «Про заставу», від 01 липня 2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»; від 21 квітня 1999 року № 606-ХІV «Про виконавче провадження» (далі - Закон № 606-XIV) та Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року №868.

14. Не погодився заявник касаційної скарги із висновками судів про те, що відповідачі діяли правомірно, оскільки на час продажу майна усі активи ТОВ «Сет» перебували у податковій заставі, а відсутність інформації про реєстрацію обтяження не позбавляє ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві права на це майно і виключає можливість його відчужити іншим особам за відсутності згоди заставодержателя.

15. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 27 липня 2016 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ДПІ у Солом`янському районі ГУ ДФС у м. Києві.

16. Заперечення на касаційну скаргу від УДВС ГТЮ у місті Києві, приватного нотаріуса Морозової С.В. та третіх осіб не надійшли.

17. Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» КАС України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

18. Вказану справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду у січні 2018 року.

19. Предметом спору у зазначеній справі є правомірність відчуження та реєстрації права власності на майно, що перебувало у податковій заставі.

V. Джерела права й акти їх застосування

20. Частинами першою, третьою статті 124 Конституції України встановлено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

21. Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

22. Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суди першої та апеляційної інстанції виходили з того, що на спірні правовідносини поширюється юрисдикція адміністративних судів, а тому справу необхідно розглядати в порядку адміністративного судочинства.

23. Частиною другою статті 2 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) встановлено, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

24. Відповідно до частини другої статті 4 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

25. Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності (пункт 1 частини другої статті 17 КАС України у редакції чинній до 15 грудня 2017 року).

26. Таким чином, критеріями розмежування судової юрисдикції є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

27. Частинами першою та третьою статті 62 Закону № 606-XIV встановлено, що реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

28. Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 (далі - Тимчасовий порядок) визначено, що електронні торги - це прилюдні торги (аукціон), що здійснюються в електронній формі в Системі, а прилюдні торги - це продаж майна, за яким його власником стає покупець, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 1 розділу 1 Тимчасового порядку). Цим же порядком передбачено правила, що визначають процедуру підготовки, проведення торгів, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів та правила щодо оформлення результатів торгів.

29. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажі майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу ІХ Тимчасового порядку, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

30. Згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

31. Враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною у судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

32. Крім визнання правочину недійсним, способами захисту цивільних прав та інтересів також можуть бути відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України).

33. Системний аналіз частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України дає підстави для висновку, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами у договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Разом з тим, юрисдикція адміністративних судів не поширюється на спори, пов`язані з реєстрацією майна та майнових прав, з тих підстав, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії.

VІ. Висновки Верховного Суду

34. Верховний Суд зазначає, що визначаючи предметну юрисдикцію справ, суди повинні встановити суть порушеного права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, характер спірних правовідносин, зміст та обставини справи.

35. Вирішуючи спір, суди встановили, що спірне майно реалізоване у межах виконавчого провадження ВП №31747427 щодо примусового виконання наказу №24/262, виданого 30 листопада 2011 року Господарським судом міста Києва, про стягнення з ТОВ «Сет» 6 269 070,00 грн заборгованості.

36. Позивач звернувся за захистом свого майнового права, оскільки вживав заходи щодо звернення стягнення на спірне майно боржника - ТОВ «Сет», яке попередньо визначив як таке, що перебуває у податковій заставі, та претендував на це майно як заставодержатель.

37. Відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

38. Отже, позовні вимоги про визнання прилюдних торгів недійсними не підлягають розгляду у порядку адміністративного судочинства, оскільки не є публічно-правовими і стосуються захисту прав осіб у приватноправових відносинах.

39. Такий висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц.

40. Тому, зважаючи на особливості правовідносин, пов`язаних із проведенням електронних торгів та реєстрацією права власності на майно, придбане на цих торгах, на яких УДВС ГТЮ у місті Києві виступає продавцем майна, спір не є публічно-правовим та не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

41. Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, визначених статтею 19 цього Кодексу, відповідно до частини четвертої статті 343 КАС України є обов`язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження.

42. Враховуючи те, що справу розглянуто судами з порушенням правил предметної юрисдикції, ухвалені в цій справі судові рішення підлягають скасуванню із закриттям провадження у справі відповідно до частини четвертої статті 343 КАС України.

VІI. Судові витрати

43. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 354, 356, 359 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Солом`янському районі Головного управління ДФС у місті Києві задовольнити частково.

2. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2016 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05 липня 2016 року скасувати.

3. Закрити провадження у справі за позовом Державної податкової інспекції у Солом`янському районі Головного управління ДФС у місті Києві до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової Світлани Володимирівни, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сет», Товариства з обмеженою відповідальністю «Київукртрейд», Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про визнання протиправними дій, рішень та запису, скасування рішень та запису.

4. Повідомити позивачу, що справу може бути розглянуто в порядку господарського судочинства.

5. Судові витрати не розподіляються.

6. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач С.А. Уханенко

Судді: О.В. Кашпур

О.Р. Радишевська