Справа № 580/2849/19
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

07 жовтня 2019 року справа № 580/2849/19

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області Леонова О.П. про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

16.09.2019р. до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 (далі-позивач)) до Начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області Леонова О.П. (вул. Б. Вишневецького, 18, м. Черкаси, 18008 (далі-відповідач)), в якому просить:

- прийняти позов до свого провадження і витребувавши від відповідача матеріали перевірки «звернення від 02.09.19р.», від патрульної поліції диск відеозапису за викликом позивача до відповідача 10.09.19р. (м. Черкаси, вул . Лесі Українки , );

- визнати в преюдиціальному порядку неправомірні, що ущемляють права інваліда 2 групи від трудового каліцтва, дії відповідача про відмову видати для вивчення архівні матеріали перевірки заяви від 02.09.19р.;

- зобов`язати відповідача оформити та видати позивачу для вивчення справу по перевірці заяви позивача від 02.09.19р.;

- зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу моральну шкоду в розмірі одно міліонна гривен;

- визвати в якості свідка ОСОБА_2 , яка працює у відповідача і названа як виконавець;

- прийняти до відома, що суддя Гарань С.М. задовольняючи свій самовідвід по справі №580/1456/19 чітко і однозначно признав свої корупційні дії по виготовленню флешеним методом рішення, яке скасоване 18.08.2019р. Верховним Судом, а тому гнать його від втручання до даного позову.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 23.09.2019р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві десятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

В ухвалі зазначено, що позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- нової редакції адміністративного позову з урахуванням вимог даної ухвали щодо зазначення змісту позовних вимог і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої доводи а також зазначити докази на підтвердження вказаних обставин. Зазначити адресу власної електронної пошти або зазначити про її відсутність а також вказати офіційну електронну адресу відповідача. Нову редакцію позову необхідно подати із належним чином засвідченими додатками в двох примірниках, а також подати до суду належним чином засвідчену копію заяви позивача від 02.09.19р.

Копію зазначеної ухвали отримано позивачем 27.09.2019р., що підтверджується відміткою у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

01.10.2019р. до суду позивачем, у порядку усунення недоліків, подано заяву у якій зазначено, про відсутність особистої печатки для засвідчення звернення від 02.09.2019р.та про відсутність права у суду вимагати його нотаріально засвідчену копію. Зазначено що звернення від 02.09.2019р. може слугувати доказом за наявності візи відповідача та про відсутність такого документа у позивача. Крім того, зазначено, що виклик та допит ОСОБА_2 в якості свідка зумовлено тим, що вона зазначена як виконавець по розгляду звернення та зобов`язана своєчасно оформити архівну справу в зв`язку з чим позивачем, для відновлення подій по архівній справі, заявлено клопотання. Також позивачем зазначено, що засвідчення пенсійного посвідчення відбувається в суддею в судовому засіданні. Щодо заявленого розміру моральної шкоди позивачем зауважено, що з огляду на особливий характер, тяжкість, безпрецедентну в 18 років тривалість моральних страждань та їх наслідки для здоров`я, з огляду на принципи розумності та справедливості вважає заявлений розмір моральної шкоди обгрунтованим.

Щодо усунення позивачем недоліків позовної заяви суд зазначає наступне.

Так, суд наголошує, що недоліки позовної заяви позивачу необхідно було усунути шляхом подачі нової редакції, натомість, замість нової редакції, позивач подав до суду заяву в якій виклав мотиви непогодження з ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 23.09.2019р.

Так, щодо позовних вимог:

- визнати в преюдиціальному порядку неправомірні, що ущемляють права інваліда 2 групи від трудового каліцтва, дії відповідача про відмову видати для вивчення архівні матеріали перевірки заяви від 02.09.19р.;

- зобов`язати відповідача оформити та видати позивачу для вивчення справу по перевірці заяви позивача від 02.09.19р., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

В разі відповідного звернення особи, суд повинен розглянути питання щодо наявності порушення суб`єктивного права заявника у конкретних правовідносинах і на підставі цього вирішити спір.

Відповідно до чч. 1,4 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, суд зазначає, що позивачем не надано доказів, з яких судом може бути встановлено, що відповідач має відповідні матеріали перевірки «звернення від 02.09.19р.», з огляду на те, що позивачем не додано до позовної заяви належним чином засвідченої копії «звернення від 02.09.19р.», що унеможливлює встановлення факту звернення, і як наслідок наявності підстав звернення до суду з позовом, наявності порушеного права.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача відшкодувати позивачу моральну шкоду в розмірі одного мільйона гривень, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Позивачем в обгрунтування заявленого розміру моральної шкоди зазначено, що з огляду на особливий характер, тяжкість, безпрецедентну в 18 років тривалість моральних страждань та їх наслідки для здоров`я, а також те що вказана шкода завдається позивачу внаслідок невиконання відповідачем судових рішень з 2016 року вважає заявлений розмір моральної шкоди обгрунтованим. Крім того, зазначив, що підтвердженням наведеного є неодноразові звернення позивача до медичних установ з приводу надання лікарської допомоги, зокрема і 10.09.2019р.

З даного приводу суд зазначає, що доказів звернення позивача до медичних установ з приводу надання лікарської допомоги як і доказів причинно-наслідкового зв`язку, що свідчили б про пов`язаність звернення позивача до закладів охорони здоров`я із завданням йому відповідачем моральної шкоди позивачем до матеріалів справи не надано.

Щодо клопотання про виклик та допит ОСОБА_2 в якості свідка, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до чч. 1,2 ст. 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Суд зазначає, що позивачем, при заявленні даного клопотання, не зазначено про обставини, які він може підтвердити. При цьому, суд звертає увагу, що положення вказаної статті, зобов`язує вказати обставини, що підлягають доказуванню в ході допиту свідка а не безпосередньо пояснення свідка.

Щодо позовної вимоги про витребування від відповідача матеріалів перевірки «звернення від 02.09.19р.», від патрульної поліції диск відеозапису за викликом позивача до відповідача 10.09.19р., суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 180 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до пп. 3,4 ч.2 ст. 80 КАС України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено зокрема заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З даного приводу суд зазначає, що вимога про витребування доказів заявляється учасниками процесу у формі клопотання та не може бути заявлена в якості позовної вимоги з огляду на положення ст.5 КАС України.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно ч.5 ст. 94 КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

До заяви про усунення недоліків, в порушення вимог ч.1 ст. 161 КАС України, позивачем вказаних додатків, належним чином засвідчених, не надано.

На підставі зазначеного, суд доходить висновку, що позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху від 23.09.2019р. не усунуто, не надано нової редакції адміністративного позову з урахуванням вимог ухвали від 23.09.2019р. щодо зазначення змісту позовних вимог і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої доводи а також не зазначено доказів на підтвердження вказаних обставин. Нову редакцію позову не подано із належним чином засвідченими додатками в двох примірниках, а також не додано до суду належним чином засвідчену копію заяви позивача від 02.09.19р.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, що залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини 5 статті 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Частиною 8 статті 169 КАС України встановлено, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області Леонова О.П. про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко