Справа № 160/4315/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2019-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 160/4315/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Шальєвої В.А., Малиш Н.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою

ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.06.2019 року в адміністративній справі №160/4315/19 (головуючий суддя у 1 інстанції Голобутовський Р.З.)

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.04.2019 року № 1291 в частині застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним і скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.04.2019 року № 128 о/с;

- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції № 2 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний наказ від 06.04.2019р. №1291 в частині застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції та наказ від 15.04.2019 року № 128 о/с є протиправними, оскільки відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування, висновки якого стали підставою для прийняття спірних наказів. Так, зокрема, позивач не був ознайомлений ані з наказом про проведення службового розслідування, ані з висновками службового розслідування. При цьому, висновки службового розслідування ґрунтуються виключно на матеріалах кримінального провадження, а за відсутності обвинувального вироку вони не можуть бути враховані при притягненні до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.06.2019 року у задоволені позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин та недоведеність обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що позивача звільнено зі служби з Національної поліції на підставі висновку службового розслідування від 06.04.2019 року, затвердженого начальником ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_2 , проведеного за фактом затримання позивача щодо отримання ним неправомірної вигоди у кримінальному провадженні №0000005 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України за відсутності при цьому рішення суду, яким би позивача було визнано винним у вчинені такого кримінального правопорушення та яке б набрало законної сили, що суперечить принципу презумпції невинуватості.

В відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи буди повідомлені належним чином, від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За таких обставин справа судом розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що капітан поліції ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року проходив службу в лавах Національної поліції, з 10 квітня 2018 року на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.

14.03.2019 року до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла інформація про надзвичайну подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 Ю ОСОБА_4 , а саме: працівниками ТУ ДБР, розташованому у м. Полтаві, військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України, УСБУ в Дніпропетровській області та Дніпропетровського управління ДВБ НП України у рамках кримінального провадження №000005, відкритого 09.01.2019 року за ч. 3 ст. 368 КК України, за матеріалами Дніпропетровського управління ДВБ, проведено невідкладні слідчі (обшук) з 11.30 годин 14.03.2019р. до 06.00 годин 15.03.2019р. у адміністративній будівлі та території відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП. Після закінчення слідчих дій оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 . затримано на підставі вимог ст. 208 КПК України.

15 березня 2019 року капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке виразилось в одержанні ним, як службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, що надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 березня 2019 року № 1005 Про організацію проведення службового розслідування призначено службове розслідування за інформацією про надзвичайну подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Патретного Ю ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Октябрьського районного суду м. Полтави від 16 березня 2019 року, залишеної без змін ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 22 квітня 2019 року, підозрюваному ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з 11.00 год. 14 березня 2019 року до 11.00 год. 12 травня 2019 року із визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 154 880 гривень.

26 березня 2019 року Військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ініційовано подання Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області в порядку ч.3 ст. 65 Закону України Про запобігання корупції про проведення службового розслідування щодо виявленого факту корупційного злочину серед працівників підрозділів НП в Дніпропетровській області.

15 березня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області складено акт про відмову ОСОБА_1 надати пояснення в рамках службового розслідування.

06 квітня 2019 року затверджено Висновок Про результати службового розслідування за інформацією про надзвичайної подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 ..

Відповідно до Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 06.04.2019 року, члени комісії вважають за доцільне за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016р. №1176, вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, застосувати до оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

06 квітня 2019 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №1291 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП.

Згідно з пунктом 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 06.04.2019 року №1291 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016р. №1176, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, вирішено застосувати до оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 квітня 2019 року № 128 о/с капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України Про Національну поліцію.

Згідно з розпискою, витяг з наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 15.04.2019 р. №128 о/с позивач отримав 15 квітня 2019 року.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія судів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про національну поліцію.

Відповідно до п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно зі ст. 19 Закону України Про Національну поліцію у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут).

Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 11, ст. 12, ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення або невиконанню вимог Закону України Про засади запобігання і протидії корупції, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника органу, який має право приймати або звільняти із служби особу, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", Про державну таємницю та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч. 3, ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з підпункту 6 частини першої статті 77 Закону України Про Національну поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, колегія суддів зазначає, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні вимог Присяги працівника поліції, Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ.

Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли особою скоєно проступок, який підриває довіру та авторитет органів влади і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення мав враховувати тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Слід зазначити, що оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1291 від 06.04.2019 року в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби та №128 о/с від 15.04.2019 р. прийняті за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 06.04.2019 року.

Згідно з вказаним висновком, під час службового розслідування встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Так, відповідно до висновку 14.03.2019 р. працівниками військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України, ТУ ДБР, розташованому у м. Полтаві, військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України, УСБУ в Дніпропетровській області та Дніпропетровського управління ДВБ НП України в рамках кримінального провадження № 000005 від 09.01.2019 задокументовано протиправну діяльність оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , який вимагав та отримав неправомірну вигоду в іноземній валюті у сумі 1000 доларів США від громадянина ОСОБА_6 за вчинення та не вчинення в інтересах останнього дій, а саме складання висновку про відсутність ознак кримінального правопорушення у діях ОСОБА_6 за матеріалами ЖЄО відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВП ГУНП від 12.03.2019 р. №127 за фактом вирубки дерев на ділянці місцевості перегону Нижньодніпровськ-Вузол 196 км. та не направлення матеріалів вказаного ЖЕО до територіального органу досудового розслідування для подальшого внесення відповідних відомостей до ЄРДР, а також повернення транспортного засобу Ford Transit, н.з. НОМЕР_1 .

15 березня 2019 р. працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НП України, військової прокуратури та УСБУ в Дніпропетровській області було затримано капітана поліції ОСОБА_1 Того ж дня, капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке виразилось в одержанні ним, як службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, що надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

26 березня 2019 року начальнику ГУНП в Дніпропетровській області надійшло подання військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України про виявлення злочину, пов`язаного з корупцією.

За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, а саме: не дотримано вимоги п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1176, та вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції.

У постановах Верховного Суду України від 29.09.2015р. (справа № 21-1288а15) та від 20.10.2015р. (справа № 21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, та є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.

Згідно п.6 ч.1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Приписами частини 2 статті 16 Статуту передбачено, що у разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.

Ця норма права не встановлює заборони проводити службове розслідування, коли вже розслідується кримінальне провадження стосовно працівника поліції.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності.

Притягнення до дисциплінарної та кримінальної відповідальності за одні і ті ж самі дії не суперечить приписам статті 61 Конституції України.

Отже, провівши службове розслідування і встановивши беззаперечні докази вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, відповідач не мав чекати набрання законної сили рішенням суду про притягнення позивача до кримінальної відповідальності, щоб притягнути його до дисциплінарної відповідальності на підставі припису п.6 ч.1 ст.77 Закону.

Таким чином, доводи позивача щодо порушення відповідачем, а також і судом, принципу презумпції невинуватості, оскільки звільнення позивача відбулось до встановлення його вини обвинувальним вироком суду, не ґрунтуються на вимогах законодавства, адже підставою звільнення позивача було порушення ним Дисциплінарного статуту, а не наявність кримінального провадження, чи доведення вини останнього у вчиненні злочину. Тобто, оскаржуваними наказами позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, при цьому не з підстав скоєння кримінального правопорушення, а через вчинення дій, які є дисциплінарним проступком.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1291 від 06.04.2019 року в частині застосування до капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №128 о/с від 15.04.2019 р. про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення, для прийняття рішення, тобто відповідають критеріям, визначених ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позов не підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції повно з`ясовані обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції судового рішення.

Керуючись статтями 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.06.2019 року в адміністративній справі №160/4315/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.06.2019 року в адміністративній справі №160/4315/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ч. 2 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва

суддя Н.І. Малиш