Справа № 320/1502/19
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1502/19 Суддя (судді) першої інстанції: Гончарук В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Шурка О.І.,

за участі секретаря судового засідання Біднячук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26.07.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у місті Києві та Київській області про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - Жуков В.В. звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в місті Києві та Київської області про скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.03.2019 адміністративну справу передано на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва.

Надалі, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02.05.2019 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26.07.2019 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач, через свого представника подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про залишення адміністративного позову без розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2, 5, 6 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті, стосовно представника.

Крім того, положення ч. ч. 1, 4 ст. 161 КАС України визначають, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». (ч. 4 ст. 59 КАС України)

Згідно з ч. 8 ст. 59 КАС України, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання, він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.

Таким чином, сторона у справі має право на звернення до суду із позовною заявою через представника лише на підставі документу, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

Звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи (позивача) на уповноваження певної особи на представництво. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути надані в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень, делегованих представнику. Представник повинен демонструвати повагу до суду, доводячи наявність повноважень на представництво.

Із змісту поданої позовної заяви убачається, що вона подана представником Громадянки Узбекистану ОСОБА_1 - адвокатом Жуковим Вадимом Вікторовичем, проте, вона не містить його власноручного підпису, тобто, зазначене не дає змогу пересвідчитись у наявності повноважень у адвоката на подання (підписання) позовної заяви від імені позивача. (а.с. 3)

Крім того, варто звернути увагу на те, що 28.03.2019 Київським окружним адміністративним судом складено акт про те, що на адресу Київського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшов позов від громадянки Узбекистану ОСОБА_1, який не підписаний представником позивача та в додатках були відсутні документи, зазначені в списку додатків, а саме, копії договору про надання правової допомоги від 12.03.2019, ордеру серії КВ № 405575 від 12.03.2019 та свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю. (а. с. 8)

Тобто, на момент подання позовної заяви до суду, матеріали позовної заяви не містили доказів на підтвердження повноважень адвоката Жукова Вадима Вікторовича та не розкривали обсягу наданих позивачем повноважень в питанні представництва її інтересів в даній справі.

Крім того, подана позовна заява не містила будь-якого обгрунтування позовних вимог, не відповідала приписам п.п. 4, 5, 9, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, ч. ч. 1. 4 ст. 161 КАС України.

Таким чином, отримавши позовну заяву від іншого суду (за ст. 29 КАС України), Дніпровський районний суд м. Києва мав повернути позовну заяву позивачеві, згідно вимог п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки остання не була підписана та не мала доказів на підтвердження повноважень особи, яка її подала.

У разі, якщо після відкриття провадження у даній справі, суд встановив, що позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано, застосуванню обов`язково підлягають положення п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Приписами п. п. 2, 7 ч. 1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано; провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд, розглянувши даний позов по суті, не залишивши його без розгляду після встановлення, що його не підписано, порушив норми процесуального права, що свідчить про необхідність скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нової постанови про залишення позову без розгляду, у зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам, встановленим положеннями КАС України.

Керуючись ст. ст. 59, 160, 169, 240, 315, 319, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Громадянки Узбекистану ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26.07.2019 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у місті Києві та Київській області про скасування рішення - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

О.І. Шурко

Повний текст постанови складено 02.10.2019.