Справа № 280/3096/19
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

07 жовтня 2019 року Справа № 280/3096/19 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" (вул. Каховське шосе, буд. 38, м. Мелітополь, Запорізька область,72311, )

до Запорізької митниці ДФС (вул. Сергія Синенка, буд. 12, м. Запоріжжя, 69041, )

про визнання протиправною та скасування картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тара" (далі - ТОВ "Тара", позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Запорізької митниці ДФС (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA112090/2019/00018, оформлену 11.06.2019 відповідачем.

На обґрунтування позовних вимог у позовній заяві посилається на приписи Митного кодексу України та зазначає, що Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05) встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Державне підприємство "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім.Я.Ю. Осади" зазначено у додатку до листа Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 як акредитована лабораторія. Наголошує, що Висновком Державного підприємства "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" №3 від 05.06.2019 підтверджено, що надані на дослідження зразки відібрані за актом взяття проб (зразків) товарів від 29.05.2019, а саме круг діаметром 35 мм, сертифікат якості на товар № 0666028 від 18.05.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 1050-2013 і ГОСТ 2590-2006 та не є арматурою чи катанкою. Таким чином, на думку позивача, оскільки товар №3, заявлений до митного оформлення за МД №UА112090/2019/001742 від 11.06.2019 не відповідає опису, визначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05) до такого товару не застосовується антидемпінгове мито у розмірі 15,21%. Вищенаведені обставини обґрунтовано підтверджують, що оскаржувана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112090/2019/00014 є протиправною, а тому просить скасувати спірне рішення відповідача.

Ухвалою суду від 02.07.2019 відкрито провадження у справі, призначено адміністративну справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначене перше судове засідання на 29 липня 2019 року.

Ухвалою суду від 29.07.2019 зупинено провадження у справі для надання сторонам часу для примирення.

Ухвалою суду від 24.09.2019 провадження у справі поновлено.

Відповідач позов не визнав, 24 вересня 2019 року надіслав до суду відзив на адміністративний позов, у якому вказує, що оскаржувану картку відмови було прийнято з наступних причин: невірно заповнена графа 47 митної декларації, а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою митною декларацією антидемпінгового мита по товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 за №АД-390/2018/4411-05, яким внесені зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 за №АД-382/2017/4411-05, відсутні підстави для повернення раніше сплаченого антидемпінгового мита, порушені вимоги наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651 "Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа", декларантом протягом строків, встановлених ст. 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень п. 4 ч. 4 ст. 269 Кодексу. Таким чином, вважає, що оскільки товар заявлений до митного оформлення за МД №UА112090/2019/001742 від 11.06.2019 за кодом з описом "Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків гарячекатані круглого поперечного перетину з вуглецевої нелегованої сталі марки 45, діаметром 35 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку, країна виробництва RU" відповідають опису, визначеному у рішенні Комісії №АД-390/2018/4411-05 від 26.04.2018, до таких товарів застосовується антидемпінгове мито у розмірі 15,21%, отже у відповідача були законні підстави для винесення Картки відмови у прийнятті митної декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА112090/2019/00018 від 11.06.2019, у зв`язку із чим зазначена Картка відмови є законною, обґрунтованою та прийнятою на підставі норм чинного законодавства. Також у зв`язку з тим, що підприємство погодилось з карткою відмови та виконало всі вимоги, що були зазначені, оформивши нову декларацію з урахуванням картки відмови, то публічно-правового спору між митницею та позивачем не існує, а тому просить у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним у позові. Просить адміністративний позов задовольнити повністю. Подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, із підстав викладених у наданому суду відзиві. Просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечив.

У судовому засіданні 24.09.2019, відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Приписами ст. 258 КАС України, визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ "Тара" () зареєстровано в якості юридичної особи 19.06.1998, видами діяльності підприємства за КВЕД-2010: 28.15 Виробництво підшипників, зубчастих передач, елементів механічних передач і приводів (основний), 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства, 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали, 25.62 Механічне оброблення металевих виробів, 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням, 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

19 вересня 2018 року між АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат", м. Старий Оскол, Російська Федерація, (Постачальник) та ТОВ "Тара" (Покупець) було укладено контракт № СТАР-367247, предметом якого є поставка продукції (металопрокату), у номенклатурі, кількості й строках згідно з додатково узгодженими додатками (Специфікаціями), які додаються до цього Контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно специфікації №3 від 23.04.2019 постачанню підлягає металопрокат в асортименті, виробником якого є АТ "Осколький електрометалургійний комбінат", у кількості 140 т, за ціною 5 592 400,00 грн. Також на виконання умов контракту був складений рахунок-фактура (інвойс) №520061 від 18.05.2019.

29 травня 2019 року позивач звернувся до відповідача для оформлення вантажу за вищевказаним контрактом, шляхом подання ЕМД типу ІМ 40 ТН №UA112090/2019/001614 (тимчасова митна декларація), а саме "Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків гарячекатані круглого поперечного перетину з вуглецевої нелегованої сталі марки 45, діаметром 35 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. В тому числі товару № 3. Комерційна назва: Пруток 35-ВІ-ІV-ГОСТ 2590/2006/45-2ГП-МІ-ТВ1-ГОСТ 1015-2013. Виробник: АО Оскольський электрометулургический комбинат». Країна виробництва RU" (гр. 31 ЕМД).

До митної декларації позивачем було додано:

контракт № СТАР-367247 від 19.09.2018;

Специфікація №3 від 23.04.2019 до нього;

Рахунок-фактура №520061 від 18.05.2019;

Експортна накладна №27244499;

Сертифікати якості від 18.05.2019 №0666028;

Пакувальний лист №0180675 від 18.05.2019 тощо (графа 44).

В графі 47 декларації було зазначено про нарахування на вказаний товар антидемпінгового мита у розмірі 15,21 %, яке сплачено відповідно до платіжного доручення №1513 від 28.05.2019.

22.04.2019 між ТОВ "ТАРА" (замовник) та Державним підприємством "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" (виконавець) укладено Договір №657-19-4, згідно з п.1.1 якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе роботу "Оцінка показників якості металоконструкції на відповідність нормативним вимогам".

29.05.2019 начальником відділу матеріально-технічного постачання ТОВ "Тара" у присутності співробітника ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" та представника Запорізької митниці ДФС взято проби (зразки) товарів, про що складено Акт взяття проб (зразків) товарів.

Крім того, одночасно з відбором проб митним постом "Мелітополь" Запорізької митниці ДФС було також проведено відбір проб вказаного товару для проведення власних лабораторних досліджень з метою визначення хімічних та фізичних характеристик товару для однозначної класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД, що саме представником відповідача підтверджено у судовому засіданні.

За результатами дослідження 05 червня 2019 року експертом складено висновок №3, в якому зазначено, що за результатами аналізування вищезазначених даних досліджені зразки металопродукції - круг діаметром 35 мм, сертифікат якості за №0666028 від 18.05.2019 мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 1050-2013 і ГОСТ- 2590-2006, та не є арматурою чи катанкою.

Листом від 07.06.2019 №220 позивачем на адресу Запорізької митниці ДФС направлено оригінал висновку №3 (примірник №2) з копіями протоколів випробувань №136-242, №137-244 для врахування їх в роботі при оформленні додаткової митної декларації, який отримано відповідачем 10.06.2019, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення.

11 червня 2019 року позивач подав ЕМД типу ІМ 40 ДТ №UA112090/2019/001742 (додаткова митна декларація), а саме "Прутки сталеві у вигляді прямих відрізків гарячекатані круглого поперечного перетину з легованої хромомарганцевої сталі марки 40Х, діаметром 67 мм, довжиною 4000-6000 мм, без подальшої обробітки для виготовлення запчастин до с/х техніці. Не мають виїмок, виступів, борозен або інших рельєфів поверхні, одержаних у процесі прокатування. Прутки не являють собою арматурний прокат (арматуру) або катанку. В тому числі товару № 3. Комерційна назва: Пруток 35-ВІ-ІV-ГОСТ 2590/2006/45-2ГП-МІ-ТВ1-ГОСТ 1015-2013. Виробник АТ "Осколький електрометалургійний комбінат", країна виробництва RU" (гр. 31 ЕМД) та одночасно заявив до повернення зайво сплачену суму антидемпінгового мита.

Проте, на зазначену митну декларацію відповідачем 11 червня 2019 року оформлена картка відмови в прийнятті митної декларації № UA112090/2019/00018.

У вказаній картки відмови зазначено, що у митному оформленні (випуску) товарів відмовлено, у зв`язку з невірним заповненням графи 47 митної декларації: а саме невірно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по тов. №3. Код товару , опис якого відповідає опису товару, зазначеному у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, яким внесено зміни в Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05. Відсутні підстави для повернення сплаченого раніше антидемпінгового мита по тов. №3. Порушені вимоги Наказу Міністерства фінансів від 30.05.2012 №651 "Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа". Декларантом протягом строків, встановлених ст. 255 Митного кодексу України для завершення митного оформлення, не подано письмове звернення щодо внесення змін до митної декларації відповідно до положень пункту 4 частини четвертої статті 54 та статті 269 Митного кодексу України.

З метою завершення митного оформлення товару, уповноваженою особою декларанта 11.06.2019 була подана додаткова митна декларація №UА112090/2019/001753.

Правомірність та обґрунтованість картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112090/2019/00018 від 11.06.2019 є предметом позову, який передано на розгляд суду.

Враховуючи викладене, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Спірні правовідносини між позивачем та відповідачем-1 з питання митного оформлення товарів, які переміщуються через митний кордон України, регламентуються Митним кодексом України від 13.03.2012 №4495-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.

Частина четверта статті 275 Митного кодексу України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

У відповідності до частини дев`ятої статті 280 Митного кодексу України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну".

Пунктом 2 статті першої Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" №330-XIV від 22.12.1998 антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Згідно частин шостої та восьмої статті 16 вищевказаного Закону остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання. У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту. Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.

Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27 грудня 2017 року прийняте рішення № АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації", яким визначено, що протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику… та застосовані остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

- Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією прийнято рішення №АД-390/2018/4411-05, яким внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27.12.2017 АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції: "Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

- Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".

Згідно з частиною другою статті 44 Митного кодексу України у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною третьою статті 44 Митного кодексу України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", ";Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", ";Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", ";Про зовнішньоекономічну діяльність"; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У відповідності до частин першої-третьої статті 48 Митного кодексу України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

У відповідності до розділу XV "Недорогоцінні метали та вироби з них" УКТ ЗЕД до товарної позиції 7228 "Інші прутки та бруски з інших легованих сталей; кутики, фасонні та спеціальні профілі з іншої легованої сталі; порожнисті прутки та бруски для буріння з легованих або нелегованих сталей" належать: прутки та бруски з кремнієво-марганцевої сталі: інші прутки та бруски без подальшого оброблення після гарячого прокатування, гарячого волочіння або пресування: інші прутки та бруски без подальшого оброблення, крім кування: інші прутки та бруски: кутики, фасонні та спеціальні профілі: прутки та бруски порожнисті для буріння.

Рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 27.12.2017 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05), встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів, про що Мінекономрозвитку даним листом повідомляло ДФС.

Міністерство економічного розвитку та торгівлі України визначало вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

Також, визначено перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.

З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Отже, суд зазначає, що для застосування антидемпінгового мита не достатньо лише товарної класифікації за кодом УКТЗЕД без співпадіння товару по опису згідно рішення Комісії, оскільки рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом №330, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування (пункт 27 частини першої статті 1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту").

Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.

Суд вказує, що рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 прийняте відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТ ЗЕД.

Зазначене аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом № 330.

В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними у рішенні Комісії №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають.

При визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Опис конкретної продукції (в тому числі арматурного прокату), вимоги щодо, зокрема, якісних характеристик, хімічного складу, призначення і сфер використання окремих видів продукції тощо визначаються нормативними документами (державними і міждержавними стандартами), затвердженими у встановленому законодавством порядку, положення яких дозволяють оцінити відповідність об`єктів стандартизації своєму призначенню.

Таким чином, надані відповідачем пояснення та документи не містять жодного доказу, яким би підтверджувалося, що товар, який підлягав декларуванню позивачем, підпадає під дію антидемпінгових заходів відповідно до тішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-382/2017/4411-05 або доказів того, що відомості надані декларантом є неповними чи недостовірними чи доказів відсутності обов`язкових реквізитів в електронній митній декларації чи подання митної декларації з порушенням вимог встановлених митним законодавством як того вимагає ст. 264 Митного кодексу України.

Крім того, відповідачем не спростовано висновки Державного підприємства "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади", згідно з якими взяті проби (зразки) товарів мають всі ознаки виду продукції прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий та не є арматурою чи катанкою.

Для суду є незрозумілим, чому митним органом не направлено відібрані зразки товару на експертне дослідження до лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень та які зазначені в листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018.

Ураховуючи викладене, відповідачем не доведено суду законність прийняття рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та видачі картки відмови №UA112090/2019/00018, тому вказана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправною та підлягає скасуванню.

Щодо доводів відповідача про те, що позивач погодився із прийнятим митницею рішенням, а тому публічно правовий спір відсутній, суд зазначає наступне.

Завершення митного оформлення спірного товару не може свідчити про відсутність спору, оскільки позивач позбавлений був права оформити митний товар за МД №UA112090/2019/001753.

В умовах правової невизначеності діють правила частини першої та четвертої статті 3 Митного кодексу України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини про те, що у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та Приймати рішення на користь платника податків (справи "Серков проти України" (заява № 39766/05), "Щокін проти України" (заяви № 23759/03 та №37943/06), яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" підлягає застосуванню судами як джерела права.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що, відповідно до частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір відповідно до квитанції 1799 від 24.06.2019 у сумі 1921,00 грн.

Згідно частини 1 ст.132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частинами 1 та 2 ст.16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Клопотань про зменшення розміру витрат позивача на правничу допомогу представником відповідача не заявлено.

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

З метою отримання професійної правничої допомоги позивачем було укладено без номера з адвокатським бюро Пузія Олексія Вікторовича договір про надання правової допомоги від 22.06.2019.

За умовами п. 2.1 цього договору, винагорода (гонорар) за надання правової допомоги по даному Договору визначена Сторонами наступним чином: |

- підготовка позовної заяви - 3000,00 грн.;

- представництво інтересів в судових засіданнях в Запорізькому окружному адміністративному суді - 2500,00 грн. (за один судо/день);

- підготовка клопотань, письмових пояснень, відповідей, та інших заяв по суті справи та заяв з процесуальних питань - 2000,00 грн. за один документ.

Цим договором (п. 1.3) передбачено, що безпосереднє представництво інтересів позивача по від імені Бюро за цим договором здійснює адвокат Пузій Олексій Вікторович.

З матеріалів справи встановлено, що адвокатське бюро "Пузія Олексія Вікторовича" виставило позивачу рахунок № 56 від 25.06.2019 в сумі 3000,00 грн. за підготовку позовної заяви, рахунок № 75 від 26.07.2019 в сумі 2500,00 грн. за представництво інтересів у судовому засіданні 29.07.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді по справі №280/3096/19 та рахунок № 110 від 18.09.2019 в сумі 1500,00 грн. за представництво інтересів у судовому засіданні 24.09.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді по справі №280/3096/19.

Вказані послуги були прийняті позивачем за Актом про прийняття наданих послуг з надання правової допомоги від 25.09.2019 та оплачені позивачем платіжними дорученнями. Завірені копії вищезазначених документів долучені до матеріалів справи.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до акту про надання послуг від 25.09.2019 позивач просить стягнути, у тому числі, 2500,00 грн. за представництво інтересів в судовому засіданні 29.07.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді.

Однак, необхідно зазначити про те, що 29.07.2019 року справа розглядалась в порядку письмового провадження за відсутності представників сторін, про свідчать матеріали справи №280/3096/19.

Матеріалами справи підтверджена підготовка адвокатом Пузій О.В. позовної заяви та представництво інтересів позивача в судовому засіданні 24.09.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді.

Вартість наданих адвокатських послуг відповідає розміру гонорару за надання аналогічних послуг адвокатів, яка склалася в Україні, що підтверджується рекомендованими (мінімальними) ставками адвокатського гонорару, які були затверджені рішенням Ради адвокатів Чернігівської області № 57 від 16.02.2018 та рішенням Ради адвокатів Харківської області № 17 від 21.03.2018. Зазначені рішення долучені до матеріалів справи.

За таких обставин, розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає частковому стягненню на користь позивача в частині 4500,00 грн. (підготовка позовної заяви - 3000,00 грн. + представництво інтересів в судовому засіданні 24.09.2019 - 1500,00 грн. = 4500,00 грн.).

В частині стягнення з відповідачів суми 2500,00 грн. з професійної правничої допомоги за представництво інтересів в судовому засіданні 29.07.2019 в Запорізькому окружному адміністративному суді, слід відмовити у зв`язку з необґрунтованістю такої суми витрат.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви представника позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись статтями 2241, 243-246, 250 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, Каховське шосе, буд. 38, ) до Запорізької митниці ДФС (69041, м. Запоріжжя, вул. Сергія Синенка, буд. 12 ) про визнання протиправною та скасування картки відмови,- задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA112090/2019/00018, оформлену 11.06.2019 Запорізькою митницею ДФС.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, Каховське шосе, буд. 38, ) за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС (69041, м. Запоріжжя, вул. Сергія Синенка, буд. 12 ) суму судового збору у розмірі 1921,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Тара" (72311, Запорізька область, м. Мелітополь, Каховське шосе, буд. 38, ) за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці ДФС (69041, м. Запоріжжя, вулю Сергія Синенка, буд. 12 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4500,00 грн.

В іншій частині стягнення витрат на професійну правничу допомогу у справі №280/1269/19 відмовити.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня й ого проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Рішення складено у повному обсязі та підписано 07.10.2019.

Суддя А.В. Сіпака