Справа № 279/3438/19
Суддя: Вдовиченко Т. М.
Дата ухвалення: 2019-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 279/3438/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.10.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судових засідань - Рудич М.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Житомирській області Державної фіскальної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1 09.07.2019 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Житомирській області Державної фіскальної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 13.06.2019 року №158.

В обґрунтування позову зазначив, що 13.06.2019 року в.о.заступника начальника ГУ ДФС у Житомирській області Бондаренко О.В. виніс постанову в справі про адміністративне правопорушення №158, якою його, як начальника Державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)" притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 165-1 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 680,00 грн. Вважає дії в.о.заступника начальника ГУ ДФС у Житомирській області Бондаренко О.В. щодо складання постанови та постанову по справі про адміністративне правопорушення незаконною та такою, що порушує його права та охоронювані законом інтереси, а тому просить її скасувати.

Статтею 289 КУпАП визначено строк коли постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена - до 10 днів з моменту її винесення, однак, він не був присутнім під час розгляду справи, а саму постанову отримав лише 25.06.2019 року, підтвердженням чому є

Пропущення строку, визначеного ст. 289 КУпАП було допущено не з його вини, що надає йому право просити суд продовжити строк на оскарження постанови.

На підставі вищевикладеного позивач просить поновити строк на оскарження постанови та скасувати зазначену постанову про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою судді від 15.08.2019 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У встановлений ухвалою строк від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, а також відповідачем у визначений ухвалою строк відзиву не подано.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши подані докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно зі ст. 287 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до суду у порядку, визначеному КАСУ з особливостями встановленими КУпАП.

Згідно із ст. 293 КУпАП при розгляді скарги на постанову суд перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови та приймає рішення, яким залишає постанову без змін, а позов без задоволення; скасовує постанову і надсилає її на новий розгляд, скасовує постанову і закриває справу; змінює захід стягнення.

Судом встановлено, що 13.06.2019 року в.о.заступника начальника ГУ ДФС у Житомирській області Бондаренко О.В. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення серії № 158, якою ОСОБА_1 - начальника Державної установи "Коростенська виправна колонія (№71)", притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 165-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 680,00 грн.

Зі змісту постанови вбачається, що начальником ДУ "Коростенська виправна колонія (№71)" ОСОБА_2 .О. при обчисленні ЄСВ в січні-грудні 2015, січні-грудні 2016,січні-грудні 2017 та січні 2018 року було невірно відображено додаткову базу для нарахування єдиного внеску на суму 50082,60 грн„ та у березні 2014 не відображено нарахування ЄСВ в сумі 28014,20 грн. та утримання 9591,84 грн.; не нараховано ЄСВ на зарплату осіб, засуджених до позбавлення волі на суму 23761,88 грн. за період з 01.10.2016 по 31.12.2016 ( а.с. 9-10).

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частина 3 ст. 165-1 КУпАП передбачає відповідальність за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у тому числі авансових платежів, у сумі, що не перевищує трьохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.10 №2464-VI, зі змінами та доповненнями (далі - Закон №2464).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 6 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Порядок обчислення і сплати єдиного внеску визначений статтею 9 Закону №2464-VI.

Абзац перший частини сьомої цієї статті передбачає, що єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Відповідно до частини восьмої статті 9 Закону №2464-VI, платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

У відповідності до положень статті 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до приписів статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ст. 251 КУпАП).

Підставою для накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення є протокол про адміністративне правопорушення № 158 від 13.06.2019 року.

Статтею 256 КУпАП урегульовано, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Разом з тим, як вбачається зі змісту вказаного протоколу, він був складений за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а відтак останній не містить її пояснень, зауважень, підпису, а також їй не роз`яснено права, передбачені ст. 63 Конституції України.

Крім того, в протоколі не зазначено, коли відбудеться розгляд справи.

Як вбачається з постанови про накладення адміністративного стягнення від 13.06.2019 року, розгляд справи відбувся в приміщенні ГУ ДФС у Житомирській області за адресою м. Житомир, вул. Юрка Тютюнника, 7.

У відповідності до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Як зазначає позивач в своїй заяві, розгляд справи, а саме: складання протоколу та винесення постанови відбувся в його відсутності, 13.06.2019 року він звертався за меддопомогою в Коростенський КДУ з приводу серцевого кризу, даний факт підтверджується довідкою Консультативно-діагностичного центру № 28 від 13.06.2019 року. Копію постанови отримав лише 25.06.2019 року.

Крім того, за умовами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді зазначеної адміністративної справи відповідачем не враховано вимоги норм ст.ст. 278, 280 КУпАП, оскільки постанова прийнята без з`ясування обставин справи, оцінки правильності складання протоколу, який є одним з основних доказів у справі, інших доказів, які відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) повинні оцінити за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи, що відповідачем при притягненні позивача до адміністративної відповідальності не дотримано вимог ст.ст. 268, 278, 280 КУпАП, суд приходить до висновку про неправомірність притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 165-1 КУпАП.

Згідно ст. 77 ч.2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, обов`язок щодо доказування покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, разом з тим, доказів правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 165-1 КУпАП стороною відповідача не надано.

За таких обставин, суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог а відтак, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.ст. 5-9, 77, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

В и р і ш и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Житомирській області Державної фіскальної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № 158 від 13.06.2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.165-1 КУпАП.

Постанову № 158 від 13.06.2019 року, винесену в.о.заступника начальника ГУ ДФС у Житомирській області Бондаренко О.В. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 165-1 КУпАП і накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 680,00 в.о.заступника начальника ГУ ДФС у Житомирській області Бондаренко О.В. грн. - скасувати.

Провадження по адміністративній справі закрити.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.М.Вдовиченко