Справа № 480/3883/19
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 жовтня 2019 р. Справа № 480/3883/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
за участю секретаря судового засідання - Волкової Ю.В.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - Кармазіної М.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/3883/19
до Головного управління Національної поліції в Сумській області
про визнання протиправним та скасування наказу в частині,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач, ГУНП в Сумській області), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області №1555 від 02.09.2019 р. в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді зауваження.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач-полковник поліції та проходить службу на посаді начальника Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області. Згідно наказу ГУНП в Сумській області №1555 від 02.09.2019 до нього застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Позивач вважає наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення протиправним, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, а також дисциплінарною комісією була порушена процедура проведення службового розслідування, висновок якого став підставою для винесення оскаржуваного наказу.
Так, наказом ГУНП в Сумській області від 13.08.2019 №851 Про призначення службового розслідування було призначено службове розслідування, підставою якого стали піддані критиці результати службової діяльності за сім місяців 2019 року Сумського та Ямпільського відділів поліції.
Зазначеним наказом затверджено склад дисциплінарної комісії: голова комісії начальник УОАЗОГ ГУНП полковник поліції ОСОБА_2 ; члени комісії заступник начальника УОАЗОР ГУНП підполковник поліції ОСОБА_3 , старший інспектор організаційно - аналітичного відділу УОАЗОР ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старшого слідчого організаційно - аналітичного відділу СУ ГУНП підполковника поліції Пайової С.В.
З наказом ГУНП від 13.08.2019 №851 Про призначення службового розслідування позивача ознайомлено не було.
24.09.2019 позивачем подано рапорт начальнику ГУНП в Сумській області про надання можливості ознайомитися з матеріалами службового розслідування, призначеного наказом області від 13.08.2019 №851, ознайомившись з яким встановлено, що пояснення позивача від 28.08.2019 було відібрано не уповноваженою особою, оскільки заступник начальника відділу УОАЗОР ГУНП майор поліції ОСОБА_5 не входив до складу дисциплінарної комісії.
Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що наказ ГУНП в Сумській області №1555 від 02.09.2019 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки підставою для його видання стали результати службового розслідування, яке було проведено з порушенням вимог діючого законодавства.
Відповідач відзив на позовну заяву не надав.
Ухвалою суду від 27.09.2019 р. позовну заяву призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 02.10.2019 р.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, при вирішенні спору поклалася на розсуд суду.
Заслухавши доводи позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області №851 від 13.08.2019 призначено службове розслідування для встановлення причин та умов, що призвели до порушень службової дисципліни з боку начальників Сумського відділу поліції полковника поліції ОСОБА_6 П ОСОБА_7 . та Ямпільського відділення поліції капітана поліції ОСОБА_8 . З метою повного і всебічного проведення службового розслідування вирішено створити дисциплінарну комісію у складі: голови комісії - начальника УОАЗОР ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 , членів комісії - заступника начальника УОАЗОР ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 , старшого інспектора організаційно - аналітичного відділу УОАЗОР ГУНП старшого лейтенанта поліції Зосименка В ОСОБА_9 , старшого слідчого організаційно - методичного відділу СУ ГУНП майра поліції ОСОБА_10 І ОСОБА_11 , старшого слідчого організаційно - аналітичного відділу СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_12 . (а.с. 14).
За результатами службового розслідування 31.08.2019 р. складено висновок, в якому комісія вважала б за доцільне за порушення службової дисципліни, невиконання вимог частин 1, 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, підпунктів 1, 2 пункту 1 статті 18 розділу III Закону України Про Національну поліцію, що виразилося у неналежній організації роботи підпорядкованого відділу поліції щодо розкриття та розслідування кримінальних правопорушень, низькій результативності та ефективності діяльності на пріоритетних напрямах, визначених Планом основних заходів ГУНП на 2019 рік, протидії незаконному обігу зброї, боєприпасів та наркотичних засобів, а також недотримання вимог пункту 5 розділу І, пунктів 6, 8 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, на підставі статей 11, 12, 13, 19, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до полковника поліції ОСОБА_1 , начальника Сумського відділу поліції, застосувати дисциплінарне стягнення у виді зауваження (а.с. 15-20).
Наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області №1555 від 02.09.2019 до полковника поліції ОСОБА_1 , начальника Сумського відділу поліції, застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження (а.с. 25).
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначаються Законом України Про Національну поліцію.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (надалі по текст-Дисциплінарний Статут).
На виконання статті 18 Закону України Про Національну поліцію, окрім іншого, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до статті 19 Закону, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
За змістом статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, службовою дисципліною є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", службова дисципліна зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть встановлену Статутом дисциплінарну відповідальність (стаття 11 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, що підривають авторитет поліції, визнається дисциплінарним проступком.
За вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків, як засіб підтримання службової дисципліни, застосовується дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частини 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту).
Частина 3 статті 13 Статуту встановлює види дисциплінарних стягнень, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проводиться службове розслідування.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень врегульований статтею 19 Статуту. Так, частини 1, 2 цієї статті визначають, що за результатами службового розслідування складається висновок, який підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування та у якому зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Відповідно до частини 3 згаданої статті, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
На виконання частин 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Системний аналіз вказаних норм, дає підстави для висновків, що за порушення службової дисципліни, до поліцейського може бути застосований один із визначених видів дисциплінарного стягнення, в тому числі і зауваження. Втім, застосування стягнення можливе лише в тому разі, коли порушення службової дисципліни сталося внаслідок винної протиправної поведінки поліцейського, яка належним чином доведена та підтверджена відповідними достатніми доказами.
При цьому, обираючи вид дисциплінарного стягнення, який має бути застосований, керівник порушника зобов`язаний враховувати, зокрема, характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, наявність та ступінь вини порушника. Фактично, при обранні виду дисциплінарного стягнення має дотримуватись принцип пропорційності, тобто, справедливий баланс між тяжкістю проступку, вчиненого внаслідок доведеної винної протиправної поведінки порушника, негативними наслідками, до яких призвела чи може призвести така поведінка з одного боку, та суворістю покарання за вчинений проступок, глибиною необхідного втручання у права порушника, необхідних для досягнення мети застосування стягнення, з другого боку.
Так, з матеріалів справи судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області №851 від 13.08.2019 призначено службове розслідування для встановлення причин та умов, що призвели до порушень службової дисципліни з боку начальників Сумського відділу поліції полковника поліції ОСОБА_6 П ОСОБА_7 . та Ямпільського відділення поліції капітана поліції ОСОБА_8 . З метою повного і всебічного проведення службового розслідування вирішено створити дисциплінарну комісію у складі: голови комісії - начальника УОАЗОР ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 , членів комісії - заступника начальника УОАЗОР ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 , старшого інспектора організаційно - аналітичного відділу УОАЗОР ГУНП старшого лейтенанта поліції Зосименка В ОСОБА_9 , старшого слідчого організаційно - методичного відділу СУ ГУНП майора поліції Дерев`янко І.І ОСОБА_13 , старшого слідчого організаційно - аналітичного відділу СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_12 (а.с. 14).
Також, судом встановлено, що 28.08.2019 року заступником начальника відділу УОАЗОР ГУНП майором поліції Клименко О. відібрано пояснення в межах службового розслідування у позивача (а.с. 21).
Наведені пояснення були відображені у висновку службового розслідування від 31.08.2019 року за фактом неналежної організації службової діяльності Сумського відділу та Ямпільського відділення поліції (а.с. 15-20).
Суд наголошує, що досліджуючи зміст наказу про призначення та проведення службового розслідування від 13.08.2019 року № 851 та висновок службового розслідування від 31.08.2019 року, встановлено, що заступник начальника відділу УОАЗОР ГУНП майор поліції ОСОБА_5 не входив до складу дисциплінарної комісії.
В судовому засіданні представник відповідача не заперечував факт відібрання пояснення у позивача особою, що не входила в склад дисциплінарної комісії.
Відповідно до ч.1 ст.15 Дисциплінарного Статуту передбачено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Частиною 2 статті 15 Дисциплінарного Статуту визначено, що дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
Частиною 9 статті 15 Дисциплінарного Статуту визначено, що уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:
1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;
3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Проте, з матеріалів справи судом встановлено, що наведені пояснення були відібрані заступником начальника відділу УОАЗОР ГУНП майором поліції ОСОБА_5 , який не входить в склад дисциплінарної комісії та не був уповноважений на відібрання пояснень у позивача в межах службового розслідування .
Також, ст.18 Дисциплінарного Статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист, зокрема під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Частиною 3 статті 18 Дисциплінарного Статуту передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Проте, суд зауважує, що матеріали службового розслідування не містять доказів відібрання в установленому порядку пояснень у позивача щодо предмету службового розслідування та відповідно забезпечення права ОСОБА_1 на надання відповідних пояснень.
Отже, суд приходить висновку, що відповідачем було порушено порядок відібрання пояснень у позивача, оскільки не забезпечено право на надання пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, а відповідно і порушено процедуру притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Суд зазначає, що позивач, надавши письмові докази, що були предметом дослідження при розгляді справи, виконав вимоги ч.1 ст. 77 КАС України.
Натомість, відповідач, заперечуючи проти позову, в порушення вимог ч.2 ст. 77 КАС України, не надав жодних належних і допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості власних дій, що є предметом оскарження позивачем.
Таким чином, суд приходить висновку, що позовні вимоги про визнання протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області №1555 від 02.09.2019 р. в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді зауваження підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області №1555 від 02.09.2019 р. в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді зауваження.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 03.10.2019 р.

Суддя О.А. Прилипчук