Справа № 215/3577/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 жовтня 2019 року м. Дніпросправа № 215/3577/19

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Ясенова Т.І. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 липня 2019 року (суддя суду 1 інстанції Єфанова О.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконуючого обов`язки головного лікаря комунального некомерційного підприємства «Криворізька міська лікарня №8» Дніпропетровської обласної ради Мельніченка Володимира Васильовича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

25.09.2019 ОСОБА_1 звернувся до суду засобами поштового зв`язку з апеляційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.07.2019 та з заявою про звільнення від сплати судового збору та про поновлення строків для звернення з апеляційною скаргою.

В обґрунтування заяви про поновлення строку апеляційного оскарження посилається на те, що копію оскаржуваного рішення отримано позивачем 30.08.2019, при цьому зазначає, що судом не було вжито заходів щодо своєчасного ознайомлення позивача із судовим рішенням.

Положеннями статті 295 КАС України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Так, дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 804/5529/15.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Європейський суд вказав, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata.

Так, у силу закону, поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, які не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 отримано копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції 30.08.2019, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим поштовим повідомлення та не заперечується заявником. (а.с. 15)

25.09.2019 ОСОБА_1 подано до суду апеляційну скаргу на ухвалу суду від 22.07.2019, тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку встановленого статтею 295 КАС України.

Зважаючи на те, що заявником подано апеляційну скаргу до суду з пропуском строку встановленого статтею 295 КАС України з моменту отримання копії оскаржуваного рішення (30.08.2019), доводи заявника апеляційної скарги щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження, наведені у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, є необґрунтованими та не можуть бути визнані поважними причинами пропущення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції при зверненні з апеляційною скаргою.

Частиною 3 статті 298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Зважаючи на викладене, для вирішення судом питання щодо наявності підстав визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження, ОСОБА_1 необхідно надати до суду апеляційної інстанції заяву із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження та доказів на підтвердження обставин викладених у заяві.

Керуючись ст. 169, 241-245, 298 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 липня 2019 року залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення до суду апеляційної інстанції заяву із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження та доказів на підтвердження обставин викладених у заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Ясенова