Справа № 640/21970/18
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Костюк Л.О. та суддів Мельничука В.П., Бужак Н.П. перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 лютого 2019 року в справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полімерконструкція ЛТД" до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, Державної казначейської служби України у місті Києві про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И ЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з таким рішенням, Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві звернулося до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

22 квітня 2019 року до Шостого апеляційного адміністративного суду за вхідним № 15033 від представника апелянта надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, де зазначено, що апелянтом вживаються заходи з метою сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2019 року клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - задоволено, продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги на 5 днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Надалі, Головним управлінням ДФС у м. Києві до Шостого апеляційного адміністративного суду надіслано повторне клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Необхідність такого продовження апелянт обґрунтовує тим, що ГУ ДФС у місті Києві є бюджетною організацією та будь-які перерахування коштів з рахунків відповідача, які відкриті в органах казначейства, в тому числі сплата судового збору, передбачає певну процедуру.

Юридичним підрозділом вжито всіх заходів для сплати судового збору та подано до управління бухгалтерського обліку службовий лист щодо сплати.

Однак, відсутність видатків на оплату судового збору у кошторисі відповідача, як і тривала процедура отримання платіжного доручення про сплату судового збору, не може бути підставою для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Крім того, суд звертає увагу, що Головним управлінням ДФС у м. Києві не було вказано навіть орієнтовний термін, необхідний для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі чого ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 серпня 2019 року апеляційну скаргу було повернуто апелянту.

Проте апелянтом було подано апеляційну скаргу вдруге, та ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 вересня 2019 було повернуто апеляційну скаргу.

Отже апелянт звертається до суду з апеляційною скаргою втретє, за подання апеляційної скарги судовий збір також не було сплачено.

Ознайомившись із апеляційною скаргою апелянта та доданими документами, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Так, частина 1 статті 295 КАС України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Звернувшись до суду з апеляційною скаргою 13 вересня 2019 року, апелянтом в порушення вимог ст. 295 КАС України був пропущений строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 травня 2019 року.

В апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, в районних ДПІ реорганізація яка призвела до передачі великої кількості судових справ до юридичного підрозділу ГУ ДФС у м. Києві, що спричинило велике завантаження юридичного управління..

Оцінюючи поважність доводів апелянта щодо причин пропуску строку звернення на апеляційне оскарження, колегія суддів виходить з наступного.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Керуючись ст.ст. 295, 296, 298, 299, 321, 325, 328-331, п. 13 Перехідних положень КАС України, колегія суддів,

У Х В А Л И ЛА:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 лютого 2019 року в справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полімерконструкція ЛТД" до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, Державної казначейської служби України у місті Києві про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.О.Костюк

Судді Н.П.Бужак

В.П.Мельничук