Справа № 520/3879/19
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2019-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2019 р. справа № 520/3879/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Горшкової О.О.,

при секретарі судового засідання - Лук`янчук О.І.,

за участю: представника позивача - Яковенко С.В., представника відповідача - ОСОБА_2, представника третьої особи - Яковенко С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд зобов`язати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснити перебудову самочинно реконструйованої альтанки літ. "Б" у стан, що існував до проведення будівельних робіт з реконструкції, а саме: демонтувати фундамент, демонтувати огороджуючи зовнішні конструкції, демонтувати мурування колон та стін, демонтувати влаштовані по периметру металопластикові вікна (вітражі) та металопластикові двері. привести покрівлю у стан, що існував до проведення робіт з реконструкції.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Інспекцією під час позапланової перевірки виявлено, що навпроти нежитлових приміщень першого поверху об`єкту «Громадський будинок літ. «А-1» по АДРЕСА_3 » знаходиться одноповерхове нежитлове приміщення (кафе з літнім майданчиком), в якому альтанка літ. «Б» самочинно реконструйована під нежитлове приміщення. Представник позивача вказав, що на момент проведення перевірки ОСОБА_1 не було надано документів на підтвердження або спростування факту експлуатації вказаного приміщення, доказів розроблення проекту на будівництво, документів на земельну ділянку, інформації щодо зареєстрованих права за забудовником на землю. Вказані обставини, на думку, позивача, є підставами для зобов`язання відповідача здійснити перебудову самочинно реконструйованої альтанки літ. "Б" у стан, що існував до проведення будівельних робіт з реконструкції, що зумовили необхідність звернення до суду із даним позовом.

Представник відповідача, заперечуючи проти задоволення позовних вимог вказав, що станом на момент звернення позивача до суду із вказаним вище адміністративним позовом відповідач вже попередньо звернувся до позивача та повідомив про початок будівельних робіт з реконструкції кафе. Так, представник відповідача вказав, що станом на 21 серпня 2019 року відповідачем вищезазначені будівельні роботи були завершені, оскільки виконані у повному обсязі, у зв`язку з чим ОСОБА_1 було отримано декларацію про готовність об`єкта ( кафе, розташованого за адресою; АДРЕСА_3 ) до експлуатації, про що свідчить публікація даної декларації на офіційному електронному сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України. З огляду на зазначене, враховуючи, що відповідачем виконано вимоги суб`єкта владних повноважень, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи підтримав правову позицію позивача та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У судовому засіданні 30.09.2019року представники учасників судового процесу підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Суд, вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши наявні матеріали, дійшов висновку про наступне.

Судовим розглядом встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на виконання доручення прокуратури Харківської області у період з 15.11.2018 року по 28.11.2018 року було проведено позапланової перевірки на об`єкті «Громадський будинок літ. «А-1» по АДРЕСА_3 », що належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_1 , за результатами якої було складено акт № 1145-А (а.с. 24-27).

В акті, складеному за результатами проведеної перевірки контролюючим органом вказано, що за результатами вивчення документів наданих під час перевірки та за результатами зовнішнього огляду у тому числі під час попереднього виходу на місце згідно направлення Інспекції № 989-Н від 11.09.2018 встановлено, що альтанка літ. «Б» по АДРЕСА_3 самочинно реконструйована під нежитлове приміщення, а саме: виконані будівельні роботи з влаштування фундаменту, влаштовано огороджуючи зовнішні конструкції, виконано мурування колон та частково стін, по периметру влаштовано металопластикові вікна (вітражі) та металопластикові двері, покрівля будівлі виконана з бітумної черепиці.

Встановити або спростувати факт експлуатації не видалося за можливе.

Проект на будівництво не розроблявся.

Документи на земельну ділянку забудовником не надані, інформація щодо зареєстрованих прав за забудовником на землю відсутня.

Земельна ділянка, на якій розташовано самочинно реконструйований об`єкт, у приватній або державній власності не перебуває, а отже за приписами ст. 83 ЗК України перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Харкова.

В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно- будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, відсутня інформація щодо права виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою.

Об`єкт має ознаки об`єкта з незначними наслідками (СС1).

Таким чином встановлено, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з самочинної реконструкції альтанки літ. «Б» під нежитлове приміщення по АДРЕСА_3 , без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

28.11.2018 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на адресу відповідача було складено припис № 1145-Пр-У про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути допущені порушення строком до 28.01.2019 (а.с.29).

Оскільки інформація про виконання вимог припису від 28.11.2018 № 1145-Пр-У про усунення порушень вимог містобудівного законодавства до Інспекцій не надходила, позивач зазначає про невиконання ОСОБА_1 вимог вказаного припису, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до положень ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу.

Як вбачається з витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, сформованого 13.06.2018 року, ? будівлі «Громадський будинок літ. «А-1» по АДРЕСА_3 » належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності, згідно договору дарування від 07.06.2017 року (а.с. 92-98) .

Під час проведення перевірки інспекторами встановлено, що ОСОБА_1 проведені будівельні роботи з самочинної реконструкції альтанки літ. «Б» під нежитлове приміщення по АДРЕСА_3 , без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок) позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Статтею 26 та ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

- отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

- розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

- затвердження проектної документації;

- виконання підготовчих та будівельних робіт;

- прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

- реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно - будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст. 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України або видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками.

Згідно ч. 1, ч. 7 ст. 376 ЦК України, будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відповідно до п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Законом встановлена відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

При цьому, згідно з пунктом 3.21 ДБН А.2.2.3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг, відповідачем зроблено висновок, що вказаний об`єкт нерухомого майна позивача не підлягає реконструкції, тому що не прийнятий в експлуатацію у визначеному законодавством порядку.

Підстави для знесення об`єкта самочинного будівництва визначені у частинах четвертій та сьомій статті 376 Цивільного кодексу України.

Так, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Таким чином, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову житлового будинку.

Статтею 23 Закону України «Про планування та забудову території» визначено, що забудова територій передбачає здійснення нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, впорядкування об`єктів містобудування, розширення та технічного переоснащення підприємств (далі - будівництво).

Будівництво об`єктів містобудування здійснюється згідно і законодавством, державними стандартами, нормами та правилами, регіональними і місцевими правилами забудови, містобудівною та проектною документацією

Стаття 24 Закону України «Про планування та забудову території» унормовує, що дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника 7-і підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об`єкта будівництва і інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів.

Дозвіл на виконання будівельних робіт надається на підставі: проектної документації, погодженої та затвердженої в порядку, визначеному законодавством; документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, а у разі, якщо замовник (забудовник) не є власником чи користувачем земельної ділянки, також подається нотаріально засвідчена згода власника земельної ділянки на забудову цієї ділянки, а якщо ділянка перебуває у користуванні, - нотаріально засвідчені згоди власника та користувача земельної ділянки на її забудову;

Дозвіл на будівництво дає право замовникам на отримання вихідних даних на проектування, здійснення проектно-вишукувальних робіт та отримання дозволу на виконання будівельних робіт у порядку, визначеному цим Законом.

Відповідно до положень Наказу Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 273 від 05.12.2000 «Про затвердження Положення про порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт»

Для одержання дозволу на виконання будівельних робіт забудовник (замовник повинен подати до інспекції держархбудконтролю такі документи: а)заяву забудовника; б) рішення виконавчого органу відповідної ради або місцевої державної адміністрації про дозвіл на будівництво об`єкта містобудування; в)документ, що посвідчує право власності забудовника (замовника) чи право користування (у тому числі на умовах оренди) земельною ділянкою, на якій буде розміщено об`єкт містобудування; г)комплексний висновок державної інвестиційної експертизи; ґ) документи про призначення відповідальних виконавців робіт (виконроба, осіб, що виконують технічний нагляд, авторський нагляд); д) затверджену в установленому порядку проектну документацію (будівельний генеральний план та паспорт фасаду в двох примірниках, пояснювальна записка для реєстрації).

У разі проведення реконструкції, реставрації, капітального ремонту та технічного переоснащення будинків, споруд та інших об`єктів без зміни цільового призначення об`єкта замовник (забудовник) крім рішення виконавчого органу відповідної ради, Київської та Севастопольської державної адміністрації про дозвіл на будівництво подає також копію документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або письмову згоду його власника на проведення зазначених робіт.

У відповідності до ст. 22 Закону України «Про основи містобудування (в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин), закінчені будівництвом об`єкти підлягають прийняттю в експлуатацію в поряд встановленому Кабінетом Міністрів України. Експлуатація не прийнятих у встановленому законодавством порядку об`єктів забороняється.

Згідно Постанови Кабінету міністрів України № 1243 «Про порядок прийняті - в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» (в редакції, що діяла станом на час виникнення спірних правовідносин) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів полягає у підтвердженні державним приймальним комісіями готовності до експлуатації об`єктів нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд як житлово-громадського, так і виробничого призначення, інженерних мереж та споруд, транспортних магістралей, окремих черг пускових комплексів, їх інженерно-технічного оснащення відповідно до затвердженої в установленому порядку проектної документації, нормативних вимог, вихідних даних на проектування.

Згідно ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Представник відповідача надав до суду письмові пояснення, в яких вказав, що ОСОБА_1 вже попередньо звернулась до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та повідомила про початок будівельних робіт з реконструкції кафе, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 .

Так, на підтвердження завершення будівельних робіт по об`єкту, розташованого за адресою; АДРЕСА_3 (кафе), представником позивача залучено до матеріалів справи декларацію про готовність об`єкта до експлуатації; інформаційний лист № б/н від 09.09.2019 р. до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про завершення будівельних робіт з реконструкції кафе ( АДРЕСА_3 ); технічний паспорт на громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами (Інвентаризаційна справа № 9) від 10.07.2019 р., витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 127441336 від 13.06.2018р.); витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 127441714 від 13.06.2018р.); договір дарування (серія: НМА № 653999 від 07.06.2017 р.; зареєстровано в реєстрі за № 4133); витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 104615371 від 22.1 1.2017 р.), договір дарування (серія: НМЕ № 117885 від 07.06.2017 р.; зареєстровано в реєстрі за № 2502), витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 104615949 від 22.11.2017 р.); технічний паспорт на громадський будинок: нежитлова будівля літ. «А-1» (Інвентаризаційна справа № 487/11/17) від 11.06.2018 р.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 178331308 від21.08.2019р.); витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (Індексний № 178331268 від 21.08.2019р.); пропозиція про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції кафе по АДРЕСА_3 (Вих. № Б-9-81/0/113-19-336/114-19 від 26.07.2019 р.); договір № 134-19/1 від 29.07.2019 р. про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова; розрахунок величини пайової участі при реконструкції кафе по АДРЕСА_3 (Додаток № 1 до Договору № 134-19/1 від 29.07.2019 р. про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова Вих. № Б-9-81/0/113-19-336/114-19 від 26.07.2019р.); проектна пропозиція: нежитлова будівля літ." А-1" (кафе); інформаційний лист ТОВ "Архілаін" (вих. № б/н від 10.07.2019 року); кваліфікаційний сертифікат (серія АЕ № 002223 від 19.04.2013р.) відповідального за виконання окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта інфраструктури (а.с. 84-121).

Таким чином, станом на 21 серпня 2019 року відповідачем вищезазначені будівельні роботи були завершені, вимоги суб`єкта владних повноважень виконані у повному обсязі, що підтверджується, зокрема, фактом отримання ОСОБА_1 декларації про готовність об`єкта (кафе, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 ) до експлуатації, про що свідчить публікація даної декларації на офіційному електронному сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Доказів на спростування вказаних обставин позивачем до суду не надано.

Крім цього, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Наведене вище узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 15.05.2019 року у справі № 813/6423/14 (К/9901/13438/18).

Таким чином, оскільки відповідач в установлений строк добровільно виконав вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, що, в свою чергу вказує на відсутність як істотного відхилення від проекту самочинно реконструйованої ОСОБА_1 альтанки під нежитлове приміщення, так і на відсутність порушення законних прав та інтересів інших осіб, або порушення будівельних норм.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 14, 243-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: Харківська міська рада про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 07 жовтня 2019 року.

Суддя Горшкова О.О.