Справа № 629/2622/17
Суддя: Смірнова Н. А.
Дата ухвалення: 2019-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа 629/2622/17
Номер провадження 2-а/629/26/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2019 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова Харківської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Лозівської міської ради Харківської області про визнання рішення протиправним та його скасування, зобов`язання вчинити певні дії, -

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Лозівської міської ради Харківської області, в якому просить визнати рішення Лозівської міської ради Харківської області за № 330 від 30.05.2017 року про оформлення права приватної власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 , протиправним та скасувати його; зобов`язати Лозівську міську раду Харківської області, як орган приватизації, вчинити дії по приватизації однокімнатної квартири, загальною площею 37,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до вимог ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду»; стягнути з відповідача сплачений судовий збір. Позивач посилається на те, що він з 08.07.2015 року по теперішній час зареєстрований та постійно проживає в однокімнатній квартирі за зазначеною адресою, яка належить до державного житлового фонду. Крім нього, за адресою спірної квартири, осіб які б були зареєстровані або постійно проживали немає. Дану квартиру він займає на умовах найму, 14.02.2017 року між ним та комунальним підприємством «Житлова управляюча компанія» було укладено договір найму житла. Окрім спірної квартири іншого житла у нього немає. Питання приватизації було відкладено до повного погашення заборгованості по комунальним платежам, про що було винесено відповідне рішення, з яким він незгоден.

12 жовтня 2017 року позивач уточнив свої позовні вимоги та просив визнати рішення Лозівської міської ради Харківської області за № 330 від 30.05.2017 року про оформлення права приватної власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 , протиправним, скасувавши його. Крім цього просив зобов`язати Лозівську міську раду Харківської області, як орган приватизації, вчинити певні дії, а саме прийняти рішення про приватизацію однокімнатної квартири, загальною площею 37,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , на його ім`я у відповідності до вимог ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду», стягнувши на його користь з відповідача по справі, сплачений ним судовий збір у розмірі 640 гривень.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомив.

Представник позивача адвокат Попов А.О. в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву в якій просив провести розгляд справи за його відсутності та за відсутності його довірителя, на задоволенні позовних вимог наполягав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але надав суду клопотання в якому просив провести розгляд справи за його відсутності. Також зазначив, що відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, життєвих, земельних, сімейних, трудових відносин (редакція чинна на момент звернення до суду). У порядку цивільного судочинства розглядаються спори щодо права особи на житло (приватизація житла, взяття на облік громадян, тощо). Тому вважає, що спір, який розглядається не має публічно-правового характеру та не відповідає нормативному визначенню адміністративної справи, а тому не належить до розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися за нормами ЦПК України. В зв`язку з чим просив провадження у справі закрити.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України не здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, представлені сторонами на виконання вимог ст. 77 КАС України і які вони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення заявлених вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства (ч. 1 ст. 2 КАС України, в цьому випадку й далі - у редакції, чинній на час звернення позивачів до суду з позовом).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Спором адміністративної юрисдикції у розумінні п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

За правилами п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Ужитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України).

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач мешкає і зареєстрований в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї наймача квартири та займані ними приміщення, виданою комунальним підприємством «Житлова управляюча компанія» Лозівської міської ради від 27.07.2017 року.

Згідно витягу з рішення виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області від 10.09.2015 року № 500 «Про заміну наймачів у договорах найму жилих приміщень» у договорі найму жилого приміщення однокімнатної квартири житловою площею 19,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 була проведена заміна наймача на ОСОБА_1 в зв`язку з вибуттям наймача ОСОБА_2 . Крім цього даним рішенням було дозволено КП «ЖУК» укласти договори найму житлових приміщень, вказаних в п. 1 вказаного рішення.

14 лютого 2017 року між ОСОБА_1 та КП «ЖУК» Лозівської міської ради укладено договір найму (оренди) житла.

З метою реалізації свого права на приватизацію житлового приміщення Козінов О ОСОБА_3 звернувся до Лозівської міської ради Харківської області з заявою про передачу у власність зазначеної квартири відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Рішенням виконавчого комітету Лозівської міської ради від 30.05.2017 року № 330 "Про оформлення права приватної власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 " розгляд заяви позивача про приватизацію однокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відкладено «до вирішення питання заявником щодо вжиття заходів з погашення заборгованості по комунальних платежах».

Тобто, предметом розгляду у цій справі є рішення, дії та бездіяльність Виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області щодо відмови в розгляді заяви про приватизацію однокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка знаходиться у комунальній власності.

Таким чином позивач звернувся із цим позовом саме з метою поновлення порушених, на його думку, прав на поліпшення житлових умов.

Суд зазначає, що у даній справі спір пов`язаний з реалізацією житлових прав особи, зокрема прав на поліпшення житлових умов, придбання його у власність, тобто із цивільним правом, а тому Виконавчий комітет Лозівської міської ради Харківської області у таких відносинах владних управлінських функцій щодо позивача не здійснює. Права, за захистом яких звернувся до суду позивач, виникають із житлових правовідносин.

Спір про захист права конкретної фізичної особи на житло є не публічним, а приватноправовим. Держава, юридичні особи публічного права можуть бути учасниками цивільних відносин, а розгляд такого спору між ними проводиться за правилами цивільного судочинства.

Відтак, спір про захист права конкретної фізичної особи на користування житлом є не публічним, а приватноправовим. Держава, юридичні особи публічного права можуть бути учасниками цивільних відносин, а розгляд такого спору між ними проводиться за правилами цивільного судочинства.

У цьому випадку той факт, що відповідачем є Виконавчий комітет Лозівської міської ради Харківської області, не змінює правову природу спірних відносин і не перетворює цей спір у публічно-правовий.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених неправомірними, на думку особи, рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, і ці наслідки пов`язані поновленням порушеного права особи отримати житло, то такі спори відносяться до захисту цивільних (житлових) прав, незалежно від участі у справі суб`єктів владних повноважень як відповідача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 757/37024/15-а, постанові Верховного Суду від 15.04.2019р. по справі № 804/2290/15.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України (у редакції, чинній на час звернення позивача до суду з позовом) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

У порядку цивільного судочинства розглядаються спори щодо права особи на житло (приватизація житла, взяття на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, або зняття з такого обліку, надання житла, користування жилим приміщенням у будинку державного чи приватного жилого фонду, житлово-будівельних кооперативів, у гуртожитках, встановлення автономного опалення у приміщенні державного житлового фонду, зняття з реєстраційного обліку місця проживання за наявності спору, зобов`язання органу влади чи органу місцевого самоврядування здійснити необхідні дії щодо утримання в належному стані житлового будинку, виселення, а також спори щодо забезпечення житлових прав мешканців гуртожитків тощо). Такі спори є житловими (цивільними) спорами, незалежно від участі у справі суб`єкта владних повноважень як відповідача.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що спір, який розглядається, не має публічно-правового характеру та не відповідає нормативному визначенню адміністративної справи, а тому не належить до розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися за нормами ЦПК України.

За таких обставин, з огляду на предмет та підстави позову в даній справі, враховуючи вищезазначені норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому провадження по даній справі підлягає закриттю.

Разом з тим, суд зауважує, що в даному випадку суд не позбавляє право позивача на доступ до правосуддя, а лише вказує на правильний спосіб захисту його порушених прав.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи те, що, суд дійшов висновку, що даний спір має вирішуватися в порядку цивільного судочинства, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що цей спір не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів та посадових осіб місцевого самоврядування, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, необхідність розгляду даної справи в за правилами та в порядку цивільного судочинства всі ніші доводи учасників справи, по суті справи, судом до уваги не приймаються.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі:

1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розміі, ніж встановлено законом;

2) повернення заяви або скарги;

3) відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі;

4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяв про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням);

5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляійній та касаційній інстанціях.

Частиною 2 статті 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач за подання позовної заяви сплатив до Лозівського міськрайонного суду Харківської області судовий збір у розмірі 640 гривень, що підтверджується оригіналом квитанції № 17 від 27.07.2017 року.

Враховуючи те, що ухвалою суду закрито провадження у справі у зв`язку з порушенням правил юрисдикції, суд вважає за необхідне повернути сплачений позивачем судовий збір повністю.

Керуючись ст.ст. 4, 9, 238, 241, 248, 295, суд, -

У Х В А Л И В :

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Лозівської міської ради Харківської області про визнання рішення протиправним та його скасування, зобов`язання вчинити певні дії закрити.

Повернути ОСОБА_1 сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 640 гривень згідно квитанції № 17 від 27.07.2017 року.

Ухвала набрала законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297 КАС України шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням п.п.15.5. п.15 ч.1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя Н.А. Смірнова