Справа № 688/2185/19
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про поновлення строку апеляційного оскарження

Справа № 688/2185/19

08 жовтня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Кузьменко Л.В. Совгири Д. І.

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, третя особа - Шепетівська міська рада про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 липня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2019 року апеляційну скаргу залишено без руху з підстав порушення ст. 286 КАС України та надано скаржнику 10-ти денний строк з дня вручення ухвали, протягом якого останній має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати підстави для поновлення строку.

На виконання ухвали суду, 30 вересня 2019 року скаржник подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Скаржник звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що участі в розгляді справи не приймав, ухвалу отримав лише 12.08.2019 року поштовим зв`язком, також суд першої інстанції не виконав вимоги закону щодо належного повідомлення учасника справи про її розгляд 31.07.2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що воно підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження у даній справі є постанова про адміністративне правопорушення у сфері архітектурно-будівельного контролю.

За правилами статті 286 КАС України дана справа відноситься до категорії справ, щодо яких передбачений особливий порядок оскарження.

Зокрема, відповідно до частини 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом 10 днів з дня його проголошення.

Тобто передбачено особливий порядок оскарження рішень суду першої інстанції у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, відлік строку на апеляційне оскарження з дати отримання особою рішення суду для термінових справ нормами КАС України не передбачений.

Частиною 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) регламентовано, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі від 24 липня 2018 року в справі № 211/797/18, норми ст. 286 КАС України є спеціальними по відношенню до ст. 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення, а не з дня вручення повного рішення суду.

Тобто, отримання особою копії рішення не в день його (її) проголошення або складення не є поважною підставою для поновлення такого строку.

Іншого порядку обчислення строку на апеляційне оскарження судового рішення в справах які відповідно до норм КАС України віднесені до категорій термінових справ, ніж обчислення строку апеляційного оскарження судового рішення з моменту проголошення судового рішення, КАС України не містить, а тому зазначені скаржником підстави для поновлення строку не є поважними.

При цьому, колегія суддів зауважує, що учасники справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, доводи клопотання про те, що суд першої інстанції не виконав вимоги закону щодо вчасного та належного повідомлення про прийняття позовної заяви та надіслання у встановлений строк судового рішення є обґрунтованими, оскільки підтверджуються матеріалами даної адміністративної справи .

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 13 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 відкрито провадження, з призначенням її до судового розгляду з повідомлення сторін на 20 червня 2019 року о 11.30 год. Ухвала надіслана учасникам справи (а.с.30). Доказів вручення даної ухвали позивачу матеріали справи не містять.

В призначений день та час, розгляд справи судом відкладено, у зв`язку з відсутністю сторін по справі (а.с.34).

Наступне судове засідання судом призначено на 10 липня 2019 року з належним підтвердженням повідомленням сторін, а саме матеріали справи містять розписки сторін про повідомлення про розгляд справи на вказану дату (а.с. 35-37).

В призначений день та час, розгляд справи судом відкладено, у зв`язку з надходженням клопотання представника позивача (адвокат Мазуркевич О.С.) про витребування доказів по справі (а.с.39-40).

Наступне судове засідання судом призначено на 22 липня 2019 року о 11.30, без підтвердження про належне повідомлення позивача. Натомість матеріали справи містять довідку про доставку SMS, де зазначено "одержувач" ОСОБА_1 та номер НОМЕР_1.

Однак, як свідчить заява ОСОБА_1 від 10.06.2019 року вірний номер є , що в свою чергу вказує про неналежне повідомлення позивача про розгляд справи на 22.07.2019 року.

Згідно протоколу судового засідання, в призначений день та час, розгляд справи судом відкладено, на 30.07.2019 року о 14.00 (а.с.132).

Відповідно до довідки про доставку SMS позивачу на номер НОМЕР_1 повідомлено про відкладення розгляду справи на 30.07.2019 року. Однак, суд повторно звертає увагу, що даний номер не відповідає матеріалам справи, що в свою чергу свідчить про неналежне повідомлення позивача про розгляд справи.

Згідно інформації висвітленої в довідці секретаря с/з, судове засідання 30.07.2019 року не відбулось, та розгляд справи відкладений на 31.07.2019 року о 14.00, без зазначення причин відкладення (а.с.136).

Повторно, відповідальною особою суду, здійснено направлення судової повістки-повідомлення на 31.07.2019 року позивачу на номер 4, з відміткою доставлено 30.07.2019 о 15.03. Однак, судом апеляційної інстанції в процесі вивчення матеріалів справи встановлено, що даний номер не належить позивачу, що в свою чергу свідчить про необізнаність заявника про розгляд справи 31.07.2019 року.

У контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення у контексті пропуску строку на таке оскарження, у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

За таких обставин, слід погодитись з доводами скаржника щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Керуючись ст.ст. 121, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 липня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, третя особа - Шепетівська міська рада про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає .

Головуючий Франовська К.С.

Судді Кузьменко Л.В. Совгира Д. І.