Справа № 480/3518/19
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

"07" жовтня 2019 р. Справа № 480/3518/19

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Гелети С.М., розглянувши у порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Суми клопотання ОСОБА_1 по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання службового розслідування неповним, визнання незаконним та скасування висновку, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання службового розслідування неповним, визнання незаконним та скасування висновку, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 11.09.2019 відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Зазначеною ухвалою судом також відмовлено у задоволенні клопотань ОСОБА_3 про розгляд справи з викликом сторін та виклику в якості свідка начальника Охтирського ВП ГУ НП в Сумській області Кладька Р.

03.10.2019 ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням у якому просила здійснювати розгляд справи з викликом сторін. Також просила викликати в якості свідка начальника Охтирського ВП ГУ НП в Сумській області Кладька Р.В.

Суд відмовляє в задоволенні вказаного клопотання з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами частини шостої статті 262 КАС суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з урахуванням необхідності заслуховування таких пояснень.

З огляду на доводи заяви, зміст позовних вимог, характер спірних правовідносин у цій справі, суд не вбачає необхідності на даний час надання пояснень сторонами у зазначеній справі у ході її розгляду, у зв`язку з чим підстави для виклику сторін відсутні.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Варела Ассаліно проти Португалії», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, як вказав ЄСПЛ, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 зазначеної Конвенції щодо проведення публічного розгляду справи.

Слід звернути увагу на те, що суд в межах розгляду даної справи створив учасникам справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання копій всіх процесуальних документів, у яких такий рух описаний.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо ознайомлюватися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України, із урахуванням норм, визначених главою 10 «Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження» КАС України.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Ураховуючи викладене та зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін у справі для надання пояснень з огляду на обставини справи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за її участю.

Проаналізувавши матеріали справи, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, те, що справа розглядається без повідомлення та виклику учасників справи, суд не вбачає необхідності надання пояснень сторонами у зазначеній справі, у зв`язку з чим підстави для розгляду справи за участю представників сторін відсутні.

Крім того, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про виклик у якості свідка начальника Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області Кладька Р.В., оскільки на даний час позивачем не доведено, які саме обставини відомі даній особі, що належить з`ясувати у справі і саме такі свідчення стосуються предмету позовних вимог, заявлених в адміністративному позові.

Керуючись ст. ст. 12, 248, 256, 262-263, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи № 480/3518/19 з викликом сторін - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик в якості свідка начальника Охтирського ВП ГУ НП в Сумській області Кладька Р.В. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 07.10.2019.

Суддя С.М. Гелета