Справа № 826/6907/17
Суддя: Бевзенко В.М.
Дата ухвалення: 2019-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

03 жовтня 2019 року

Київ

справа №826/6907/17

адміністративне провадження №К/9901/69624/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):

судді-доповідача Бевзенка В.М.,

суддів: Данилевич Н.А., Шевцова Н.В.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2018 (постановлена у складі судді Арсірія Р.О.)

та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2018 (постановлена у складі колегії Степанюка А.Г., Губської Л.В., Карпушової О.В.)

у справі №826/6907/17

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області,

третя особа - Адвокат ОСОБА_2 ,

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач-1, ВКДКА), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (далі - відповідач-2, КДКА Черкаської області), третя особа - ОСОБА_2 (далі - третя особа,), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просив:

- визнати протиправним та скасування рішення КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА №ІІІ-007/2017 року від 29.03.2017 року про залишення скарги ОСОБА_1 без задоволення, а рішення КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 - без змін;

- зобов`язати КДКА Черкаської області розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується із рішеннями відповідачів, вважає їх необґрунтованим та такими, що підлягають скасуванню у судовому порядку, оскільки на його думку при розгляді скарги відповідачі не надали належної оцінки доводам, викладеним в скарзі, що потягло за собою ухвалення незаконних та необґрунтованих рішень.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2018, залишеною без змін постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2018, у задоволенні позову відмовлено повністю.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву на неї

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанції, позивач подав касаційну скаргу, в якій просить їх скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що рішення судів попередніх інстанції були прийняті з порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга, зокрема, вмотивована тим, що відповідачі не довели належними та допустимими доказами правомірність своїх рішень, які не відповідають вимогам законодавства, є необґрунтованими та незаконними, оскільки у діях адвоката ОСОБА_2 вбачаються ознаки складу дисциплінарного проступку, а саме порушено присягу адвоката України, порушено правила адвокатської етики.

У відзивах на касаційну скаргу ВКДКА та ОСОБА_2 , посилаючись на те, що вимоги касаційної скарги є необґрунтованими, просять у задоволенні касаційної скарги відмовити, а оскаржувані рішення залишити без змін.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Переглянувши судові рішення в межах касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судовими інстанціями фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги, з огляду на таке.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до ВКДКА зі скаргою щодо вчинення адвокатом ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, порушення правил адвокатської етики, порушення присяги адвоката України та неналежної поведінки адвоката. Підставою даної скарги визначено те, що під час виступу 30.07.2016 року на телеканалі « 1+1» у програмі «Українські сенсації. Время Ч» ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_1 під час перебування на посаді Київського міського голови оформлював земельні ділянки на студентів і перепродавав іншим особам, а також продавав комунальну власність за копійки. На думку позивача, такі вислови третьої особи є наклепом, порушують принцип презумпції невинуватості, а також порушують немайнові права позивача на честь, гідність та ділову репутацію та є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

ВКДКА листом від 05.09.2016 року №2294 направила скаргу ОСОБА_1 для розгляду до КДКА Черкаської області.

За результатом розгляду вказаної скарги КДКА Черкаської області прийняла рішення від 11.11.2016 року №239 про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 з підстав відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. У даному рішенні Відповідач-2 зазначив, що оціночні судження не є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності та вказав на те, що на момент розгляду скарги відсутнє рішення суду, яке набрало законної сили, стосовно поширення адвокатом ОСОБА_2 неправдивої інформації та інформації, яка порочить честь, гідність чи ділову репутацію Позивача. Крім того, КДКА Черкаської області вказано на відсутність у комісії компетенції на вирішення спорів про захист честі, гідності та ділової репутації.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року №239, ОСОБА_1 оскаржив його до ВКДКА.

За результатом розгляду даної скарги Відповідачем-1 прийнято рішення від 29.03.2017 року №ІІІ-007/2017, яким залишено її без задоволення, а рішення КДКА Черкаської області - без змін. При цьому ВКДКА зазначила, що до компетенції КДКА Черкаської області не належить вирішення спорів про захист честі, гідності та ділової репутації, жодних порушень у діях ОСОБА_2 щодо надання оцінки загальновідомій інформації про діяльність посадової особи Київської міської державної адміністрації не виявлено, а доказів порушення адвокатом принципів верховенства права і закону скаржником не наведено.

Задовольняючи позов, суди попередніх інстанцій дійшли висновку про необґрунтованість позовних вимог з огляду на дотримання відповідачами порядку та процедури розгляду скарги Позивача та відсутність викладених у ній підтверджених доводів наявності порушень у діях Третьої особи.

Суд погоджується із зазначеними висновками судів попередніх інстанцій з огляду на таке.

Частиною другою статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Згідно статті 54 Правил адвокатської етики у своїй громадській, науковій та публіцистичній діяльності адвокат повинен враховувати необхідність дотримання своїх професійних обов`язків, зокрема тих, що випливають з Правил адвокатської етики.

У випадку виникнення суперечності між професійними обов`язками адвоката, передбаченими чинним законодавством, Правилами, і обов`язками перед конкретними клієнтами, що випливають з договорів про надання правової допомоги, - з однієї сторони, та інтересами адвоката, що обумовлені його членством в певній громадській організації, партії, науковому товаристві тощо - з іншої сторони, адвокат не має права знехтувати чи поступитись своїми професійними обов`язками адвоката.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Статтею 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до частини другої статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Згідно статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до абз. 3 частини другої статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Як встановлено судами попередніх інстанцій, скарга ОСОБА_1 на адвоката ОСОБА_2 направлена листом від 05.09.2016 року №2294 до КДКА Черкаської області для розгляду.

Головою дисциплінарної палати КДКА Черкаської області надано доручення від 13.09.2016 №56 перевірити діяльність адвоката ОСОБА_2 члену дисциплінарної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_3

На адресу ОСОБА_2 направлено повідомлення від 30.09.2016 року №426/0/2-16, яким повідомлено про розгляд скарги ОСОБА_1 та необхідність надання до початку розгляду справи документів, письмових пояснень, матеріалів, які спростовують факти, викладені в скарзі та інших документів, які стосуються скарги. Про дату, час та місце розгляду скарги ОСОБА_1 повідомлено й адвокатське об`єднання «LITIGATION GROUP», яке представляє інтереси Позивача.

У відповідь на отримане повідомлення ОСОБА_2 надав витребувані документи, а також письмові пояснення, в яких, зокрема, зазначив, що ним надано власні оціночні судження щодо обставин діяльності Київської міської державної адміністрації за часів керівництва ОСОБА_1 , які були встановлені як спеціальними уповноваженими органами державної влади, так і неодноразово висвітлені в засобах масової інформації.

За результатом розгляду скарги ОСОБА_1 членом дисциплінарної палати КДКА Черкаської області ОСОБА_3 було складено довідку від 13.10.2016 року про результати перевірки скарги громадянина ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 , згідно висновків якої в діях адвоката відсутні ознаки дисциплінарного проступку, а тому немає підстав для порушення дисциплінарної справи стосовно нього.

За результатами засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області 11.11.2016 року було вирішено відмовити в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за скаргою ОСОБА_1 , що оформлено рішенням №239, відомості про яке зафіксовані у протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Черкаської області від 11.11.2016 року.

За встановлених обставин, Суд вважає обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій про те, що КДКА Черкаської області забезпечено проведення та здійснення всіх необхідних дій щодо проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, відповідно до вимог, передбачених статтями 37, 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Також, Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що матеріали справи не містять та позивачем суду не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що третьою особою допущено порушення присяги адвоката та Правил адвокатської етики.

Таким чином, суди першої та апеляційної інстанції дійшли правильного висновку про те, що дії дисциплінарної палати КДКА Черкаської області щодо відмови у порушенні дисциплінарної справи відносно третьої особи є правомірними та підстави для визнання протиправним і скасування рішення від 11.11.2016 №239 відсутні.

Відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно частини п`ятої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що в рішенні ВКДКА від 29.03.2017 №ІІІ-007/2017 останньою надано правову оцінку доводам скаржника, зокрема, щодо питання порушення честі, гідності, ділової репутації, вказано про те, що такі спори не належать до компетенції дисциплінарної палати КДКА Черкаської області, а мають вирішуватись у судовому порядку за відповідним позовом.

Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що ВКДКА діяла на підставі та у межах повноважень, наданих законодавством, ухвалила рішення за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 із наданням правової оцінки встановленим за результатами перевірки обставинам, тобто у спосіб, встановлений законом.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанції та зводяться до переоцінки обставин справи щодо наявності у діях адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного проступку.

Суд касаційної інстанції не вбачає порушень судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при вирішенні даної справи та вважає, що суди повно встановили обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, та надали їм правову оцінку на підставі норм закону, що підлягали застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

За наведених обставин даної справи та з урахуванням викладеного, Суд не знаходить підстав, які могли б призвести до скасування оскаржуваних судових рішень.

Керуючись статтями 343, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.09.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2018 - залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття і не оскаржується.

Суддя-доповідач В.М.Бевзенко

судді Н.А.Данилевич

Н.В.Шевцова