Справа № 320/5225/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2019 року м. Київ № 320/5225/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., розглянувши позовну заяву

Приватного підприємства "ЯЛИК"

до Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації

про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Приватне підприємство "ЯЛИК" із позовом до Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, в якому просить:

- скасувати рішення Тендерного комітету Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації оформлене протоколом від 26.07.2019 № 204 про відхилення тендерної пропозиції ПП "ЯЛИК", протоколом від 26.07.2019 № 205 про визнання ТОВ "АЛЬТЕРНАТИВА-В" переможцем процедури закупівлі, протоколом від 13.08.2019 №281 про відміну процедури відкритих торгів на закупівлю "Реконструкція водопровідної мережі з заміною водонапірної башти з монтажем станції знезалізнення по вул. Чумацький шлях в м. Обухів Київської області";

- зобов'язати Тендерний комітет Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації поновити відмінену процедуру відкритих торгів на закупівлю "Реконструкція водопровідної мережі з заміною водонапірної башти з монтажем станції знезалізнення по вул. Чумацький шлях в м. Обухів Київської області";

- зобов'язати Тендерний комітет Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації здійснити розгляд та оцінку тендерної пропозиції ПП "ЯЛИК" та визнати переможцем ПП "ЯЛИК" у відкритих торгах на закупівлю "Реконструкція водопровідної мережі з заміною водонапірної башти з монтажем станції знезалізнення по вул. Чумацький шлях в м. Обухів Київської області".

Пунктом 3, 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, згідно частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви також додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Частиною першою статті 4 Закону України “Про судовий збір” встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою встановлюється ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2019 рік" від 23.11.2018 № 2629-VIII установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року – 1 921 гривня.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить скасувати рішення Тендерного комітету Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, оформлене протоколом від 26.07.2019 № 204 про відхилення тендерної пропозиції ПП "ЯЛИК", протоколом від 26.07.2019 № 205 про визнання ТОВ "АЛЬТЕРНАТИВА-В" переможцем процедури закупівлі, протоколом від 13.08.2019 №281 про відміну процедури відкритих торгів на закупівлю "Реконструкція водопровідної мережі з заміною водонапірної башти з монтажем станції знезалізнення по вул. Чумацький шлях в мю Обухів Київської області.

Суд звертає увагу, що фактично першу позовну вимогу об'єднано у декілька, в яких позивач просить скасувати три рішення, оформлені трьома різними протоколами, зміст яких не пов'язаний між собою. Відтак, кожне із них є окремою позовною вимогою немайнового характеру.

Крім того, вимога про зобов'язання здійснити розгляд та оцінку тендерної пропозиції позивача та визнання його переможцем у відкритих торгах по закупівлі, не пов'язана та не випливає із попередньозаявлених, тобто вважається окремою вимогою немайнового характреку

Відтак, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, позивачеві необхідно було сплатити за чотири позовні вимоги немайнового характеру, судовий збір загальньою сумою 7 684 грн. = (1921*4).

Натомість позивачем сплаччено судовий збір у розмірі 1921 грн., що не відповідає розміру заявлених позовних вимог.

Разом із цим, суд зазначає, що згідно частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб’єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб’єкта владних повноважень протиправними та зобов’язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб’єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб’єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відтак, у прохальній частині позивачем заявлено вимоги 1 та 3, які не відповідають вимогам частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 6 частини п’ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов’язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 02.08.2019 позивачем подано до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України скаргу про порушення законодавства у сфері публічних закупівель за вих.№ 02/08/19-1.

Втім, доказів на підтвердження такого звернення, як і результатів його розгляду, до позовної заяви не додано.

Крім того, при дослідження вступної частини позовної заяви судом встановлено, що позивач визначає у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕРНАТИВА-В".

Відповідно до частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Судом встановлено, що позовна заява та додані до неї матеріали не містять клопотання про залучення третьої особи та жодних обґрунтовних підстав з приводу впливу судового рішення у даній адміністративній справі на права, обов'язки та законні інтереси заявленої особи.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 61 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- позовної заяви, яка відповідає вимогам частини перщшої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- клопотання про залучення у якості третьої особи – Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕРНАТИВА-В", з обґрунтуванням щодо впливу судового рішення на права та обов’язки заявленої особи;

- доказів сплати судового збору у розмірі 5 763 (7 684 грн. – 1 921 грн.), за належними реквізитами щодо його сплати.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Приватного підприємства "ЯЛИК" до Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Роз’яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Колеснікова І.С.