Справа № 826/1092/18
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 вересня 2019 року № 826/1092/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Мазур А.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київської міської ради

третя особа: Департамент земельних ресурсів

про зобов`язання вчинити дії, скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 із позовом до Київської міської ради, третя особа - Департамент земельних ресурсів, в якому з урахуванням збільшення позовних вимог, просить суд: зобов`язати Київську міську раду зобов`язати Департамент земельних ресурсів самостійно за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назв інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради» протягом 10 днів з дати набуття чинності рішення суду; зобов`язати Київську міську раду у відповідності до вимог чинного законодавства України розглянути проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га і прийняти рішення на пленарному засіданні Київської міської ради протягом двох місяців з дати набуття чинності рішення суду; скасувати рішення №08/281-62-к Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 23.01.2018р. у частині, що викладена пунктом 17.7.1 «Про розгляд проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що 18.07.2017р. нею до Київської міської ради було подано заяву про передачу їй у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 разом з розробленим проектом землеустрою щодо відведення вищевказаної земельної ділянки.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було сформовано кадастрову справу А-22885 на відповідну земельну ділянку, і виготовлено проект рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р.

Вказаний проект рішення Департамент земельних ресурсів 23.11.2017 р. за №2 направив заступнику міського голови - секретарю Київради для його подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради.

Заступник міського голови - секретар Київради 27.11.2017р. надав доручення №08/231-2838/ПР про розгляд проекту рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.

Проте, у строки, передбачені ч.1 та ч.6 ст.30 Регламенту Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 р. №579/579, постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, а також інші постійні комісії вказаний проект рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. не розглянули, свого висновку не надали, тому такий проект рішення вважається підтриманим ними. У зв`язку з цим Департамент земельних ресурсів повинен самостійно за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії, що не є профільною, та навпроти профільної постійної комісії відмітки «підтримано в порядку ч.5 ст.30 Регламенту» та «підтримано в порядку ч.11 ст.30 Регламенту».

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги в частині скасування рішення №08/281-62-к Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 23.01.2018р. у частині, що викладена пунктом 17.7.1, позивачка посилалася на те, що, оскільки, проект рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. є підтриманим відповідно до ч.ч.5 та 11 ст.30 Регламенту Київської міської ради, тому рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 23.01.2018р. в частині п.17.7.1 підлягає скасуванню, так як прийняте поза межами 35-денного строку, передбаченого ч.1 та ч.6 ст. 30 Регламенту Київської міської ради та не відповідають рішенню №7-рп/2009 Конституційного Суду України від 16.04.2009р. Крім того, позивачка зазначала, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування на своєму засіданні 23.01.2018р. безпідставно вирішила відкласти розгляд проекту рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р., оскільки, зауваження, викладені у висновку Головного управління Держгеокадастру у м. Києві від 03.02.2017р. №323/82-17, усунуті ще до подання проекту на затвердження, докази чого містяться в самому проекті.

Вважаючи бездіяльність департаменту земельних ресурсів протиправною, а також вважаючи протиправним рішення №08/281-62-к від 23.01.2018р., винесене Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування в частині п.17.7.1, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2018р. відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідач у відзиві на позовну заяву послався на те, що проставлення відміток «підтримано в порядку ч.5 ст.30 Регламенту» та «підтримано в порядку ч.11 ст.30 Регламенту» на проекті рішення Київської міської ради здійснюється суб`єктом подання (Департаментом земельних ресурсів) за умови подання проекту рішення до управління правового забезпечення діяльності Київради. Подання ж проекту рішення до управління правового забезпечення діяльності Київради є правом, а не обов`язком суб`єкта подання, та є можливим лише після отримання суб`єктом подання оригіналу проекту такого рішення. Оскільки, оригінал проекту рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. до Департаменту земельних ресурсів не повертався, тому відповідач вказував на безпідставність заявленої вимоги про зобов`язання його до проставлення таких відміток.

Щодо вимоги про скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 23.01.2018р. в частині п.17.7.1, відповідач посилався на Рішення Конституційного Суду України від 01.04.2010р. №10-рп/2010 у справі №1-6/2010, з якого вбачається, що постійні комісії міської ради в розумінні ст.3 КАС України не суб`єктом владних повноважень, у спірних правовідносинах не реалізують надані їм чинним законодавством України владні управлінські функції, зокрема у сфері розпорядження землями комунальної власності, у зв`язку з чим їх дії, бездіяльність або рішення не можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства.

Стосовно зобов`язання Київської міської ради розглянути проект рішення і прийняти рішення на пленарному засіданні, відповідач, просячи відмовити у задоволенні вказаної вимоги посилається на дискреційні повноваження Київської міської ради в цьому питанні.

На підставі вищевикладеного відповідач просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Пояснення, надані до суду Департаментом земельних ресурсів по суті позовних вимог, є аналогічними відзиву, наданому Київською міською радою.

У судовому засіданні 22.05.2018р. сторонами було надано пояснення по суті позовних вимоги та заперечень проти позову, зважаючи на відсутність заперечень зі сторони учасників справи, суд на підставі частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, дійшов до висновку про можливість подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 18.08.2016р. звернулася до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 (вх. №08/М-9964 від 18.08.2016р.).

У зв`язку з ненаданням Київською міською радою мотивованої відмови позивачці (на її звернення від 18.08.2019р. вх. №08/М-9964) у наданні дозволу на розроблення проекту щодо відведення земельної ділянки, тому позивачка замовила роботи по розробленню такої документації із землеустрою у ФОП ОСОБА_2 , про що надала до Київської міської ради відповідне повідомлення від 06.10.2016р. вх. №МЗ-0823.

Вказаний проект землеустрою №ПЗВ-1950 від 20.04.2017р. «Щодо відведення громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » був розроблений. Головним управлінням Держгеокадастру у місті Києві зареєстровано земельну ділянку, що розташована по АДРЕСА_1 та присвоєно їй кадастровий номер :90:066:0274, про що наданий витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-017 від 22.02.2017р.

Проект землеустрою №ПЗВ-1950 від 20.04.2017р., зокрема, містить:

- пояснювальну записку розробника;

- заяву ОСОБА_1 на розробку проекту землеустрою від 06.10.2016р.;

- завдання на виконання робіт від 06.10.2016р.;

- клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою №К-27756 від 18.08.2016р.;

- повідомлення від 06.10.2016р.;

- договір про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки №06/10-2 від 06.10.2016р.;

- черговий кадастровий план земельної ділянки (Витяг з бази даних міського земельного кадастру від 01.08.2016р.);

- Витяг з містобудівного кадастру №8321/0/12-2/12-03-16 від 18.08.2016р.;

- фрагмент детального плану території мікрорайону Чапаєвка;

- довідка з державної статистичної звітності про наявність земель та розподіл їх за власниками земель, землекористувачами, угіддями від 28.11.2016р. №31-26-0.4-1437/35-16;

- висновок Департаменту містобудування та архітектури щодо відповідності заявленої у справі-клопотанні ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявних містобудівних умов та обмежень, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою №05/7106 від 03.05.2016р.;

- матеріали офіційно отриманої інформації про геодезичну основу№617 б/г від 13.09.2016р.;

- схема планової основи;

- таблиця вихідних пунктів;

- відомість обробки теодолітного пункту;

- топоплан масштабу 1:500;

- план меж земельної ділянки;

- відомості про обчислення площі земельної ділянки;

- викопіювання з плану масштабу 1:2000;

- ситуаційна схема;

- кадастровий план земельної ділянки;

- план меж зон обмежень земельної ділянки;

- Акт перенесення в натуру (на місцевість) меж охоронних зон, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон і зон особливого режиму використання земель за їх наявності від 07.11.2016р.;

- акт прийомки-передачі межових знаків на зберігання від 07.11.2016р.;

- список межових знаків, переданих на зберігання;

- схема прив`язки межових знаків до об`єктів і контурів місцевості;

- креслення перенесення в натуру (на місцевість) межових знаків земельної ділянки;

- схема економіко-планувальної зони;

- Витяг з технічної документації про нормативу грошову оцінку земельної ділянки №34-26-0.5-5460/30-16 від 10.11.2016р.;

- Висновок Департаменту містобудування та архітектури №14-1831-В про погодження проекту землеустрою від 09.12.2016р.;

- Висновок Головного управління Держгеокадастру у місті Києві про розгляд проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 03.02.2017р. №323/82-17;

- відповідь КО «Інститут генерального плану м. Києва» №03-635 від 26.08.2014р.;

- завдання на проектування №3ВП-2460;

- відповідь Департаменту земельних ресурсів № від 07.04.2017р.

З метою отримання рішення про передачу вищевказаної земельної ділянки їй у власність, позивачка 18 липня 2017 року подала до Київської міської ради відповідну заяву з оригіналом проекту землеустрою №ПЗВ-1950 від 20.04.2017р. та оригіналом витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-017 від 22.02.2017р.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було сформовано кадастрову справу А-22885 на відповідну земельну ділянку, і виготовлено проект рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р.

Вказаний проект рішення Департамент земельних ресурсів 23.11.2017 р. за №2 направив заступнику міського голови - секретарю Київради для його подальшого розгляду у відповідних комісіях Київської міської ради.

Заступник міського голови - секретар Київради 27.11.2017р. надав доручення №08/231-2838/ПР про розгляд проекту рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.

Згідно відповіді Київської міської ради від 03.01.2018р. №225-СК-28 на запит позивачки від 29.12.2017р. №08/1232 (з), Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування на своєму засіданні проект рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. не розглядала.

Листом №225-КР-1619 від 26.04.2018р. Київська міська рада повідомила позивачку про те, що на засіданні Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування 23.01.2018р. розгляд проекту рішення ПР-14672 від 22.11.2017р. було ухвалено відкласти.

Згідно п.17.7.1 наявного у матеріалах справи витягу з протоколу №1/63 засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 23.01.2018р., вказана постійна комісія вирішила:

« 1. Відкласти розгляд проекту рішення Київської міської ради ПР-14672 від 22.11.2017р. «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 ».

2 . Громадянці ОСОБА_3 та Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати інформацію щодо усунення зауважень, викладених у висновку територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин від 03.02.2017р. №323/82-17.

3. Повернутись до розгляду цього питання після надходження відповіді від громадянки ОСОБА_1 та Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).»

У пункті 9 Висновку про розгляд проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 03.02.2017р. №323/82-17, наданого Головним управлінням Держгеокадастру у місті Києві, вказані наступні зауваження та пропозиції до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 : «В акті передачі межових знаків на зберігання відсутні суміжники, а саме: від А до Б, від В до Г, від Г до Д, від Д до Е, від Е до А (міські землі не надані у власність чи користування) зазначені на кадастровому плані земельної ділянки».

07.02.2018р. ОСОБА_1 звернулася до Київської міської ради зі зверненням (вх. №08/М-629), у якому просила 1) зобов`язати Департамент земельних ресурсів самостійно за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назв інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради» протягом 10 днів з дати набуття чинності рішення суду; 2) передати проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » на розгляд на пленарному засіданні Київської міської ради.

Департамент земельних ресурсів листом № від 06.03.2018р. повідомив Постійну комісію Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування про те, що суміжники земельної ділянки на АДРЕСА_1 відсутні, оскільки, рішення Київська міська рада стосовно передачі у власність суміжних земельних ділянок не приймала.

ОСОБА_1 03.05.2018р. надала до Київської міської ради відповідь Постійній комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо розгляду ПР-14672 від 22.11.2017р. (вх. №08-М-2216), якою повідомила, що в акті прийому-передачі межових знаків на зберігання відсутні суміжники від А до Б, від В до Г, від Г до Д, від Д до Е, від Е до А у зв`язку з тим, що земельні ділянки, які суміжні з цими точками, є міськими землями, знаходяться у комунальній власності (не надані у власність чи користування). Позивачка також надала копію акту прийомки-передачі межових знаків на зберігання з власником суміжної земельної ділянки від Б до В від 07.11.2016р.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, з урахуванням встановлених обставин, суд прийшов до наступних висновків.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються, зокрема, Земельним кодексом України (надалі - Земельний кодекс) та Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

За змістом ст.116 Земельного кодексу (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом (п.«в» ч.3 ст.116 Земельного кодексу).

Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання (ч.4 ст.116 Земельного кодексу).

Норми безоплатної передачі земельних ділянок громадянам визначені у ст.121 Земельного кодексу, відповідно до пункту «г» частини 1 якої, громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у селах не більше 0,25 гектара, в селищах не більше 0,15 гектара, в містах не більше 0,10 гектара.

Як вбачається із матеріалів справи, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянці ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 , розроблено на земельну ділянку розміром 0,1000 га.

Відповідно до ч.ч.6-9 ст.118 Земельного кодексу, громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Згідно ч.1 ст.122 Земельного кодексу, сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Відповідно до п.п. а) і б) ч.1 ст.9 Земельного кодексу України, до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях міських рад (міст з районним поділом), вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

З метою визначення особливостей землекористування у місті Києві як столиці України, Київська міська рада своїм рішенням від 20.04.2017р. №241/2463 затвердила Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві (надалі - Порядок №241/2463).

Відповідно до п.4.8 Порядку №241/2463, після державної реєстрації земельної ділянки (внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру про проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки) зацікавлена особа з метою прийняття Київською міською радою рішення про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) звертається в установленому порядку до приймальні Київради з земельних питань для прийняття Київською міською радою відповідного рішення. До заяви зацікавлена особа подає погоджену в установленому порядку документацію із землеустрою, витяг з Державного земельного кадастру, електронний файл in4 та файл XML. Приймальня Київради з земельних питань у день надходження заяви або протягом наступного робочого дня надсилає подані матеріали до Департаменту земельних ресурсів для:

- підготовки висновку щодо надання в установленому законом порядку земельної ділянки відповідно до статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в України";

- занесення відповідної інформації до міського земельного кадастру (за необхідності);

- підготовки проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування);

- підготовки пояснювальної записки до проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування).

Пунктом 4.9 Порядку №241/2463 передбачено, що підготовка висновку щодо надання в установленому законом порядку земельної ділянки, внесення відповідної інформації до міського земельного кадастру, підготовка проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) здійснюється у десятиденний термін. Внесення відповідної інформації до міського земельного кадастру здійснюється безпосередньо Департаментом земельних ресурсів на безоплатній основі.

Згідно п.4.10 Порядку №241/2463, за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) Київська міська рада приймає відповідне рішення щодо розпорядження земельною ділянкою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

Згідно ч.1 ст.26 Регламенту Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 р. №579/579 (надалі - Регламент Київської міської ради), суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.

Відповідно до ч.5 ст.29 Регламенту Київської міської ради, протягом п`яти днів з дня реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради Київський міський голова або за його дорученням заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям виходячи з їх функціональної спрямованості.

Частиною 1 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Частиною 10 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії.

Згідно частин 2 та 3 статті 1 Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради №9/9 від 19.06.2014р. (надалі - Положення про постійні комісії), постійні комісії Київської міської ради здійснюють свою діяльність, керуючись Конституцією України і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, рішеннями Київської міської ради, Статутом територіальної громади міста Києва, Регламентом Київської міської ради та цим Положенням. Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними раді та відповідальними перед нею.

Відповідно до ч.1 ст.5 Положення про Постійні комісії Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради №9/9 від 19.06.2014р. (надалі - Положення про постійні комісії), постійні комісії Київської міської ради, перелік яких затверджений рішенням Київської міської ради від 19.06.2014 №10/10 "Про перелік та склад постійних комісій Київської міської ради", здійснюють повноваження, визначені Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", Регламентом Київської міської ради, цим Положенням та відповідно до функціональної спрямованості, яка визначена цією статтею.

Частиною 12 статті 11 Регламенту Київської міської ради передбачено, що функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються цим Регламентом та Положенням про постійні комісії. Перелік та склад постійних комісій Київради затверджуються окремим рішенням Київради.

Пунктом 1 частини 3 статті 5 Положення про постійні комісії передбачено, що постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування вивчає, попередньо розглядає, бере участь у підготовці та готує проекти рішень Київської міської ради, надає висновки та рекомендації, здійснює контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого органу з питань володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок, припинення права користування та вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності).

Таким чином, постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури за своєю функціональною спрямованістю, визнається профільною у даних правовідносинах.

Згідно ч.1 ст.30 Регламенту Київської міської ради, постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Згідно ч.4 ст.30 Регламенту Київської міської ради, висновок постійної комісії про підтримку чи відхилення проекту рішення, а також висновок про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями викладається у протоколі засідання комісії. Постійна комісія повідомляє профільну постійну комісію про результати розгляду проекту рішення та в разі прийняття висновку про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями або висновку про відхилення проекту рішення направляє відповідний витяг з протоколу до профільної постійної комісії. Висновок постійної комісії про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями або висновок про його відхилення є обов`язковим для розгляду профільною постійною комісією.

Відповідно до ч.5 ст.30 Регламенту Київської міської ради, у разі, якщо постійна комісія, що не є профільною з розгляду відповідного проекту рішення, протягом встановленого частиною першою цієї статті 30 Регламенту строку не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною першою цієї статті 30 Регламенту висновків, або у випадку ненадходження до профільної постійної комісії повідомлення про результати розгляду постійною комісією проекту рішення, проект рішення вважається підтриманим такою постійною комісією. В такому випадку суб`єкт подання або голова профільної постійної комісії після розгляду проекту рішення профільною постійною комісією самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії, що не є профільною, відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту".

Згідно ч.6 ст.30 Регламенту Київської міської ради, профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:

1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його;

2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;

4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.

Відповідно до ч.11 ст.30 Регламенту Київської міської ради, у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку "підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту", а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту".

З матеріалів справи вбачається, що оригінал проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га, до Департаменту земельних ресурсів не повертався.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні вимоги про зобов`язання Київської міської ради зобов`язати Департамент земельних ресурсів самостійно за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назв інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради» протягом 10 днів з дати набуття чинності рішення суду.

Щодо вимоги про скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №1/63 від 23 січня 2018 року (№08/271-626), в частині, що викладена пунктом 17.7.1, то суд керується наступним.

З проаналізованих вище норм Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Київської міської ради та Положення про постійні комісії вбачається, що постійно діючі при відповідній місцевій раді комісії не є самостійними суб`єктами владних повноважень, оскільки утворюються і діють в межах компетенції відповідної ради в числі депутатів, що входять до її складу. Відповідно, позивачем було вірно визначено в якості відповідача у справі саме Київську міську раду, хоча фактично ним оскаржується рішення саме її Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене відповідним протоколом.

Рішенням Київської міської ради від 19 червня 2014 року № 9/9 затверджено Положення про постійні комісії Київської міської ради, яким Постійну комісію Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом наділено повноваженнями вивчати, попередньо розглядати, брати участь у підготовці та готувати проекти рішень Київської міської ради, надавати висновки та рекомендації з питань, зокрема, володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок).

Згідно з п. 10 вказаного Положення, за результатами розгляду питань порядку денного комісія готує і ухвалює рекомендації, висновки і інші рішення, які приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності або неможливості виконання ним своїх обов`язків - заступником голови або секретарем постійної комісії.

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає можливість підготовки постійними комісіями рад висновків і рекомендацій, але не винесення рішень.

Проте, у спірних правовідносинах має місце прийняття саме рішення, яке містить імперативні приписи, що не узгоджується з ч.10 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

В даному випадку наведений вище п.10 Положення про постійні комісії в частині можливості прийняття постійною комісією інших рішень, не підлягає застосуванню в силу вимог ч.3 статті 7 КАС України через його невідповідність в цій частині вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Крім того, суд наголошує, що прийняте рішення стосується прав та інтересів позивача з огляду на те, що воно прийняте в процедурі вирішення питання про приватизацію визначеної ним земельної ділянки, а тому таке рішення впливає як на результат вирішення такого питання, так і на строки його вирішення.

Вказані обставини обумовлюють право позивача на оскарження зазначеного рішення, оскільки воно стосується його прав та інтересів.

Наведена правові позиція узгоджується зі сталою практикою Верховного Суду, наведеною, зокрема, у його постанові від 17 грудня 2018 року по справі №583/1212/16-а, яке є обов`язковою для врахування в силу вимог статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Також суд погоджується з безпідставністю винесення Постійною комісією оскаржуваного рішення зважаючи на наступне.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, підставою для відкладення Постійною комісією розгляду проекту рішення Київської міської ради «Про передачу гр. ОСОБА_1 у приватне власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » була відсутність інформації щодо усунення зауважень, викладених у висновку Головного управління Держгеокадастру у м. Києві від 03.02.2017р. №323/82-17, а саме: «В акті передачі межових знаків на зберігання відсутні суміжники, а саме: від А до Б, від В до Г, від Г до Д, від Д до Е, від Е до А (міські землі не надані у власність чи користування) зазначені на кадастровому плані земельної ділянки».

Проте, як вбачається з кадастрового плану земельної ділянки, що є частиною проекту землеустрою №ПЗВ-1950 від 20.04.2017р., суміжники від А до Б, від В до Г, від Г до Д, від Д до Е, від Е до А відсутні, оскільки, ці землі є міськими землями, знаходяться у комунальній власності (не надані у власність чи користування). Вказане також підтверджено листом Департаменту земельних ресурсів № від 06.03.2018р. та листом Мельникової О.Б. від 03.05.2018р. Матеріали справи містять копію акту прийомки-передачі межових знаків на зберігання з власником суміжної земельної ділянки від Б до В від 07.11.2016р.

Таким чином, з огляду на встановлені обставини, суд прийшов до висновку, що має місце невідповідність дій постійної комісії вимогам п.1 ч.2 статті 2 КАС України стосовно необхідності діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України.

Відповідно, заявлена позивачем вимога підлягає задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформленого протоколом №1/63 від 23 січня 2018 року (№08/271-626), в частині, що викладена пунктом 17.7.1.

Щодо вимоги про зобов`язання відповідача у відповідності до вимог чинного законодавства розглянути проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га та прийняти по ньому рішення, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, після отримання 18.07.2017 р. клопотання позивача Департаментом земельних ресурсів 22.11.2017р. було підготовлено відповідний проект рішення, який листом від 23.11.2017. №2 скеровано на розгляд Київській міській раді.

Так, пунктом 4.10 Порядку №241/2463 визначено, що за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) Київська міська рада приймає відповідне рішення щодо розпорядження земельною ділянкою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

Таким чином, наведеним Порядком, а так само і ст.118 Земельного кодексу не передбачено права ради взагалі не розглядати питання передачі (надання) земельної ділянки в користування (у власність), а закріплено, що Київська міська рада або приймає рішення про таку передачу або про відмову у передачі.

Однак, станом на час розгляду справи судом, Київською міською радою, як компетентним органом у вирішенні земельних питань, не було розглянуто на пленарному засіданні питання про затвердження проекту землеустрою та відведення земельної ділянки у власність позивачки, що є порушенням встановленого статтею 118 Земельного кодексу та іншими нормативними актами строку для розгляду клопотання позивача, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині зобов`язання міської ради розглянути це питання.

Той факт, що Постійною комісією відкладено розгляд вказаного проекту не впливає висновок суду, оскільки законодавством закріплено обов`язок ради на пленарному засіданні розглянути проект рішення та прийняти рішення або про передачу земельної ділянки або про відмову у передачі, тому погодження чи непогодження такого проекту рішення постійними комісіями, до компетенції яких не віднесено вирішення питань регулювання земельних відносин, не може нівелювати такий обов`язок. При цьому, Регламент визначає процедуру розгляду питань, пов`язаних в тому числі із регулюванням земельних відносин, і порядок прийняття рішень, а не встановлює і не може встановлювати виключень, за яких такі питання розглядаються іншим органом ніж відповідною радою.

Вищевказане узгоджується з позицією, висловленою Верховним Судом у Постанові від 17.04.2018р. по справі №826/7730/17.

Щодо посилання відповідача на дискреційні повноваження Київської міської ради, як на підставу для відмови у задоволенні вимоги про зобов`язання Київської міської ради розглянути поданий позивачем проект та прийняти у відповідності до закону рішення, суд вказує наступне.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Рисовський проти України» (№29979/04) визнав низку порушень пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «належного урядування».

Принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Крім того, в рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі «Hasan and Chaush v. Bulgaria» №30985/96).

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15.

Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що відповідач в межах даної справи у передбачений законодавством строк не прийняв рішення по заяві позивача про затвердження проекту землеустрою та надання у власність земельної ділянки, а тому, обираючи ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає, що позовні вимоги у частині зобов`язання Київської міської ради розглянути проект рішення і прийняти рішення на пленарному засіданні Київської міської ради протягом двох місяців з дати набуття чинності рішенням суду підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 19, 77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №1/63 від 23 січня 2018 року (№08/271-626), в частині, що викладена пунктом 17.7.1 «Про розгляд проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » у повному обсязі пункту 17.7.1.

Зобов`язати Постійну комісію Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування (01044, м.Київ, вул. Хрещатик, 36, ) у відповідності до вимог чинного законодавства розглянути проект рішення Київської міської ради «Про передачу громадянці ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » кадастровий номер :90:066:0274 земельної ділянки площею 0,1000 га і прийняти рішення на пленарному засіданні Київської міської ради протягом двох місяців з дати набуття чинності рішення суду.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) понесені нею витрати по сплаті судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської ради (01044, м.Київ, вул. Хрещатик, 36, ) у розмірі 1409,60 грн. (одна тисяча чотириста дев`ять гривень 60 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.С. Мазур