Справа № 160/3407/19
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2019-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 жовтня 2019 року

Київ

справа №160/3407/19

адміністративне провадження №Зі/9901/339/19

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання про відвід колегії суддів Загороднюку А.Г., Єресько Л.О., Соколову В.М. у справі № 160/3407/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИВАТОФИС» до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарного Олександра Вікторовича про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРИВАТОФИС» (далі - ТОВ «ПРИВАТОФИС») звернулось до суду з адміністративним позовом до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарного О.В., в якому просило визнати протиправними та скасувати постанови про відкриття виконавчого провадження та арешт коштів і майна боржника.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 червня 2019 року відкрито провадження у справі.

26 вересня 2019 року до Верховного Суду надійшла заява представника позивача про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Загороднюку А.Г., Єресько Л.О., Соколову В.М., що розглядає справу № 160/3407/19, з підстави передбаченої пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України, а саме: наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 вересня 2019 року визнано відвід необґрунтованим, а заяву про відвід колегії суддів передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу від 30 вересня 2019 року, заяву про відвід колегії Загороднюку А.Г., Єресько Л.О., Соколову В.М., у справі № 160/3407/19 розподілено на суддю Уханенка С.А.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Заяву про відвід колегії суддів мотивовано тим, що відповідно до інформації, розміщеної на веб-сайті судді Загороднюк А.Г. та Соколов В.М. є клієнтами АТ КБ «Приватбанк» та мають банківські вклади, кредит та кошти на рахунку у АТ КБ «Приватбанк». Зазначене, на думку ТОВ «ПРИВАТОФИС», свідчить про майновий зв`язок суддів зі стягувачем у виконавчому провадженні, що викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Представник позивача, зазначає, що наявність упередженості, вказаної у заяві про відвід колегії суддів, встановлена ним за об`єктивним критерієм, який він визначив, посилаючись на рішення Європейського суду з прав людини, прийняті у справах «Бєлісос проти Швейцарії», «Очалан проти Туреччини», «Фей проти Австрії», «Білуха проти України».

Частиною другою статті 6 КАС України встановлено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Перевіряючи мотиви, з яких виходив позивач, обґрунтовуючи заяву про відвід колегії суддів, Верховний Суд зазначає, що надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій у цій справі, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Наведені ТОВ «ПРИВАТОФИС» у заяві доводи, за яких, на його думку, є сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів мають суб`єктивний характер, оскільки жодного прикладу вчинення ними дій, які б свідчили про їх упередженість чи ставить під сумнів безсторонність суддів не наведено. Доводи заяви не дають підстав для висновку про існування причинно-наслідкового зв`язку між фінансовими послугами, які надає АТ КБ «Приватбанк» та професійною діяльністю суддів Загороднюка А.Г., та Соколова В.М., який би вказував на обґрунтовані сумніви у неупередженості цих суддів.

Крім того, позивачем також заявлено відвід судді Єресько Л.О., однак жодних підстав, які свідчать про її упередженість або необ`єктивність у заяві не наведено, що свідчить про необґрунтованість заявленого відводу.

Отже, відвід колегії суддів є необґрунтованим, оскільки доводи ТОВ «ПРИВАТОФИС» ґрунтуються на припущеннях та суб`єктивній оцінці заявником обставин, що не мають жодного відношення до справи і не впливають на об`єктивність суддів.

Суд звертає увагу на відсутність інших підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б унеможливлювали участь у розгляді справи суддів Загороднюку А.Г., Єресько Л.О., Соколову В.М. і викликали необхідність їх відводу.

З урахуванням зазначеного, обґрунтованих підстав для задоволення заяви про відвід немає.

Керуючись статтями 36, 40 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИВАТОФИС» про відвід колегії суддів Загороднюку А.Г., Єресько Л.О., Соколову В.М. у справі № 160/3407/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИВАТОФИС» до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кошарного Олександра Вікторовича про визнання протиправними та скасування постанов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя С.А. Уханенко