Справа № 640/20593/18
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

03 жовтня 2019 року м. Київ№ 640/20593/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., ознайомившись з матеріалами справи

за позовом ОСОБА_1

до Члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Луцюка Павла Сергійовича

про визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання протиправними дії службової особи органу суддівського самоврядування - члена колегії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Луцюка Павла Сергійовича, що полягають у формуванні суддівського досьє ОСОБА_1 у спосіб, не передбачений Порядком формування і ведення суддівського досьє, затвердженого рішенням Комісії від 15 листопада 2016 року № 150/зп-16 та про визнання протиправними дії службової особи органу суддівського самоврядування - члена колегії Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Луцюка Павла Сергійовича, що полягають у наданні недостовірної інформації під час виконання службових обов"язків, а саме: проведення співбесіди з ОСОБА_1 27 квітня 2018 року.

Ухвалою суду від 19.02.2019 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Одночасно судом поновлено строк звернення до суду.

Від відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина третя статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Надаючи оцінку обставинам щодо дотримання строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

В обгрунтування поданої заяви відповідач зазначив, що матеріали (докази), які були витребовувані адвокатським запитом для позивача, збирались не для звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва, а для подання до Верховного Суду клопотань у справі № 9901/613/18. Одночасно відповідач зазначає, що необізнаність позивача у нормах Кодексу адміністративного судочинства України щодо інстанційної юрисдикції, не може свідчити про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, так як позивач за фахом є суддею. Також відповідач вказує на те, що у серпні 2018 ОСОБА_1 звернулась до Солом"янського районного суду м. Києва з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, у якій міститься позовна вимога про спростування недостовірної інформації, що нібито озвучувалась Луцюком П.С. при проведенні співбесіди з позивачем 27.04.2018.

Від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача, в яких позивач вказала, що строк звернення до суду повинен відраховуватися від 19 вересня 2018 року, оскільки протиправність дій пов"язана з використанням документів, відомості про які були відсутні у суддівському досьє, про що позивачу стало відомо після отримання відповіді на адвокатський запит.

При цьому, суд зазначає, що вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі судом прийнято до уваги ті обставини, що на момент проведення співбесіди позивач не мала офіційних підтверджень того, хто є підписантом скарг, про які під час співбесіди згадано доповідачем по суддівському досьє Луцюком П.С. та які були відсутні в суддівському досьє ОСОБА_1 , та необхідність часу для отримання інформації щодо всіх обставин, що вплинули на формування суддівського досьє. Також судом прийнято до уваги, що після отримання копії звернення депутатів Голованіської районної та селищної рад Кіровоградської області та громадських організацій на початку вересня 2018 року від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у відповідь на адвокатський запит, позивач 15.11.2018 звернулась до Верховного Суду із заявою про залучення до справи в якості співвідповідача члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Луцюка П.С., яка була повернута ухвалою Верховного Суду від 22.11.2018 з підстав непідсудності вимог Верховному Суду.

За таких обставин, судом визнаються необгрунтованим клопотання відповідача щодо залишення позову без розгляду щодо вимог, обгрунтованих відсутністю скарги депутатів Голованіської районної та селищної рад Кіровоградської області та громадських організацій в суддівському досьє.

Разом з тим, як вбачається з позовної заяви, підставою звернення до суду ОСОБА_1 стали обставини надання, на думку позивача, недостовірної інформації щодо скарги депутатів Голованівської селищної та районної рад Кіровоградської області та громадських організацій та інформації щодо видання на ім"я ОСОБА_1 довіреності на управління транспортним засобом.

Як вбачається з копії позовної заяви ОСОБА_1 до Солом"янського районного суду м. Києва, позивач оскаржує інформацію, поширену відповідачем щодо видачі довіреності на автомобіль.

Таким чином, за станом на 01.08.2018, як і на час ознайомлення із суддівським досьє, позивач повинна була бути обізнана про обставини, які стали підставою для звернення до Солом"янського районного суду м. Києва та Окружного адміністративного суду міста Києва, проте позов до адміністративного суду подано 05.12.2018.

За таких обставин, суд приймає до уваги позицію відповідача щодо пропуску строку звернення до суду щодо вимог, обгрунтованих відсутністю довіреності виданої позивачем на управління транспортним засобом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (ратифіковано Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим ... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...».

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

У справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина третя статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України ).

З урахуванням наведеного та враховуючи не визнання судом поважними підстави пропуску строку звернення до суду в частині вимог, обгрунтованих відсутністю довіреності виданої позивачем на управління транспортним засобом, суд приходить до висновку про залишення без розгляду позовної заяви в зазначеній частині.

Керуючись положеннями ст.ст. 123, 240, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Луцюка Павла Сергійовича про визнання протиправними дій залишити без розгляду в частині вимог, обгрунтованих відсутністю довіреності виданої позивачем на управління транспортним засобом.

Ухвала суду може бути оскаржена.

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя М.А. Бояринцева