Справа № 640/16584/19
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 жовтня 2019 року

Київ

справа №640/16584/19

адміністративне провадження №П/9901/528/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду - Радишевської О.Р., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визанння незаконним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Вищої ради правосуддя про визнання незаконним і скасування рішення Вищої ради юстиції від 14 липня 2016 року №1377/0/15-16 про внесення подання до Верховної Ради України про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Вищого адміністративного суду України у зв`язку з порушенням присяги судді та зобов`язання Вищої ради правосуддя невідкладно розглянути заяву ОСОБА_1 від 19 травня 2014 року про звільнення з посади судді у відставку в порядку частини третьої статті 120 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", пункту 4 частини першої статті 131 Конституції України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року адміністративну справу №640/16584/19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визанння незаконним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії передано на розгляд до Верховного Суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 жовтня 2019 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів у складі: судді-доповідача - Радишевської О.Р., суддів - Бевзенка В.М., Кашпур О.В., Уханенка С.А., Смоковича М.І.

Згідно із пунктами 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, установлених цим Кодексом.

Частиною другою статті 171 КАС України встановлено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись з позовною заявою, Суд уважає, що її слід залишити без руху з огляду на таке.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, установленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду в справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частини п`ятої статті 122 КАС України).

Предметом оскарження в межах заявленого позову є рішення Вищої ради юстиції від 14 липня 2016 року №1377/0/15-16 про внесення подання до Верховної Ради України про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Вищого адміністративного суду України у зв`язку з порушенням присяги судді.

Водночас до суду з адміністративним позовом позивач звернувся 23 серпня 2019 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, обґрунтоване тим, що оскаржуване рішення Вищої ради юстиції від 14 липня 2016 року №1377/0/15-16 він отримав у Вищій раді правосуддя лише після його особистого звернення 29 травня 2019 року.

З огляду на вказані обставини, позивач просить визнати строк звернення до суду пропущеним з поважних причин і поновити його.

Проте Суд звертає увагу, що позивачем не надано жодних належних доказів на підтвердження наявності об`єктивних оставин, які перешкоджали йому подати позов до суду в період з 29 травня 2019 року.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis, пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заява №45783/05; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 08 квітня 2010 року в справі «Меньшакова проти України», заява №377/02).

Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року в справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» («Перез де Рада Каванілес проти Іспанії»), заява №28090/95).

Отже, установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного процесу та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Ураховуючи зазначене, Суд не вбачає підстав для визнання, викладених у заяві про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом, причин пропуску строку поважними.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною другою статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також частиною четвертою статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів уважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частини перша, друга, четверта та п`ята статті 94 КАС України).

Позивачем, у порушення вказаних вимог, до позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені в установленому порядку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їхнього усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 КАС України).

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, установивши строк, протягом якого позивач має усунути вказані судом недоліки, а саме:

- надати заяву про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом із зазначенням інших підстав для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску;

- надати належним чином засвідчені копії документів, додані до позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Керуючись статтями 12, 19, 22, 121, 169, 171, 248, 262, 266 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до Верховного Суду із адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визанння незаконним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визанння незаконним і скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

3. Установити позивачу строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя: О.Р. Радишевська