Справа № 705/3463/19
Суддя: Гудзенко В. Л.
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/3463/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко Валентина Леонідівна, розглянувши в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Сумської області Лубенської Марини Михайлівни, третя особа: Державна екологічна інспекція у Сумській області, про визнання незаконною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до старшого державного інспектора з охорони навколишнього середовища Сумської області Лубенської Марини Михайлівни про визнання незаконною та скасування постанови №011287 від 15.07.2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення за правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 15.07.2019 року Державна екологічна інспекція у Сумській області здійснювала планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Агрофірма Лан». Від імені вказаної екологічної інспекції діяла старший державний інспектор з охорони навколишнього середовища Сумської області Лубенська Марина Михайлівна, що підтверджується відповідним направленням на проведення перевірки № 384/04 від 11.07.2019 року, а інтереси ТОВ «Агрофірма ЛАН» на підставі довіреності б/н від 12.07.2019 року представляв позивач ОСОБА_1 Позивачем, як представником ТОВ «Агрофірма ЛАН» до проведення планової перевірки старшого державного інспектора Лубенську М.М. допущено не було, а підставою відмови у допуску стало те, що Держекоінспекція не затвердила та не опублікувала уніфіковані форми актів з переліком питань для проведення перевірок. За відсутності таких уніфікованих форм актів, статею 10 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено право суб?єкта господарювання не допускати орган до проведення перевірки. Позивач вважає, що його дії з приводу недопущення представника Держекоінспекції до проведення планової перевірки були повністю правомірними, проте, не зважаючи на правомірність недопуску, представник Держекоінспекції склала протокол про адміністративне правопорушення № 011287 від 15.07.2019 року відносно представника ТОВ «Агрофірма ЛАН» - ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення за ст. 188-5 КУпАП та на підставі вказаного протоколу було винесено постанову № 011287 від 15.07.2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. Відповідно до вказаної постанови позивач ОСОБА_1 вчинив недопуск до проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що є невиконанням законних вимог та розпоряджень посадових осіб, що здійснюють державний контроль. Позивач вважає вищевказану постанову неправомірною та такою, що підлягає до скасування, оскільки підставою для адміністративної відповідальності є невиконання саме законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища. Проте, в даному випадку відмова з його боку була правомірною, оскільки відповідно до п. 15 ст. 4 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», при здійсненні заходів державного нагляду посадові особи органів державного нагляду зобов?язані використовувати виключно уніфіковані форми актів. Пунктом 2 ст. 5 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п?яти робочих днів з дня затвердження у порядку визначеному законодавством. 10.05.2018 року прийнята Постанова КМУ № 342, якою були затверджені методики розроблення нових уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових(позапланових) заходів державного нагляду. Всі попередні методики і відповідно розроблені до них уніфіковані форми - втратили чинність. Із зазначеного вбачається, що для проведення планової перевірки Держекоінспекція повинна була розробити і затвердити нові уніфіковані форми актів з переліком питань, які б відповідали методиці, затвердженій Постановою КМУ № 342 від 10.05.2018 року. Проте, станом на час проведення перевірки - 15.07.2019 року на офіційному сайті Державної екологічної інспекції України та її територіального органу Державної екологічної інспекції Сумської області була опублікована лише застаріла форма уніфікованого акту, затверджена Наказом Мінприроди № 303 від 09.08.2017 року, але вказана уніфікована форма була затверджена до прийняття Постанови КМУ № 342 від 10.05.2018 року і вона втратила чинність. Тобто, позивач вважає, що відповідно до вимог ст. 10 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» він мав право не допускати осадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду, оскільки органом державного нагляду не була затверджена та не оприлюднена на власному офіційному веб-сайті чинна уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику. Крім того, позивач вважає, що оскаржувана постанова повинна бути скасована, як неправомірна, ще і з тих підстав, що на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., як на посадову особу, оскільки у постанові зазначено, що ОСОБА_1 «…працює (навчається) на посаді представник ТОВ «Агрофірма ЛАН» за довіреністю б/н від 12.07.2019…», при цьому інспектором не було враховано того, що позивач не перебуває з ТОВ «ЛАН» у трудових відносинах, а лише представляє його інтереси відповідно до довіреності.

Ухвалою суду від 29 серпня 2019 року провадження у справі відкрито та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розгляд справи було призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження разом з копією позову та додатків до нього, а також інформацією про процесуальні права та обов`язки була надіслана відповідачу.

Від в.о. начальника Державної екологічної інспекції у Сумській області Уварова О. надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що він заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки вважає, що постанова № 011287 від 15.07.2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. винесена правомірно. Державною екологічною інспекцією у Сумській області, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Сумській області, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України № 652 від 28.09.2017 року із змінами внесеними наказом Держекоінспекції від 22.11.2018 №249, було направлено інспекторів до ТОВ «Агрофірма ЛАН» для проведення планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства з 15.07.2019 року по 26.07.2019 року, але представником ТОВ «Агрофірма ЛАН» інспекторів допущено до проведення перевірки не було, тому відповідачем було складено протокол про адміністративне правопорушення, на підставі якого винесено постанову про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. за вчинене ним правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП, тобто за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, надання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов?язків.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Судом встановлено, що на підставі Направлення на проведення планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Агрофірма Лан» за № 384/04 від 11.07.2019 року, відповідно до ст. 20-2 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 5 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 21 ЗУ «Про центральні органи виконавчої влади», «Положення про Державну екологічну інспекцію у Сумській області», затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України № 652 від 28.09.2017 року із змінами, внесеними наказом Держекоінспекції від 22.11.2018 року № 249 та Наказу Державної екологічної інспекції у Сумській області № 398-П від 11.07.2019 року, були направлені: старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Лубенська Марина Михайлівна та державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Сумської області: Деуленко Тетяну В ? ячеславівну, Литвиненко Сергія Анатолійовича , Осьмакова Павла Миколайовича , Грудиніна Романа Васильовича для проведення у термін з 15.07.2019 року по 26.07.2019 року планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Відповідно до довіреності від 12.07.2019 року, ТОВ «Агрофірма Лан», в особі директора Житченка Юрія Яковича , який діє на підставі Статуту, уповноважило ОСОБА_1 представляти інтереси Товариства.

ОСОБА_1 , як представником ТОВ «Агрофірма ЛАН» до проведення планової перевірки старшого державного інспектора Лубенську М.М. допущено не було з тих підстав, що Держекоінспекція не затвердила та не опублікувала уніфіковані форми актів з переліком питань для проведення перевірок. За відсутності таких уніфікованих форм актів, ст. 10 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено право суб?єкта господарювання не допускати орган до проведення перевірки.

Державним інспектором Лубенською М.М. , у присутності інспекторів Деуленко Т.В. , Литвиненко С.А. , Осьмакова П.М. та Грудиніна Р.В. був складений Акт відмови від допуску до перевірки від 15.07.2019 року, з якого вбачається, що уповноважена особа ОСОБА_1 не допустив державного інспектора Лубенську М.М. до проведення планової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Агрофірма Лан». Вказаний Акт містить пояснення ОСОБА_1 з приводу вчинення ним такого недопуску.

Представник Держекоінспекції - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Лубенська М.М. склала протокол про адміністративне правопорушення № 011287 від 15.07.2019 року відносно представника ТОВ «Агрофірма ЛАН» - ОСОБА_1 . про адміністративне правопорушення за ст. 188-5 КУпАП та на підставі вказаного протоколу винесла постанову № 011287 від 15.07.2019 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн. Відповідно до вказаної постанови позивач ОСОБА_1 вчинив недопуск до проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що є невиконанням законних вимог та розпоряджень посадових осіб, що здійснюють державний контроль.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 не заперечує того факту, що він вчинив недопуск державного інспектора Лубенської М .М. до проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Агрофірма Лан», при цьому він вважає свої дії цілком правомірними.

Реалізовуючи свої повноваження, суб`єкти владних повноважень повинні діяти добросовісно та на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Суд при вирішенні справи, відповідно до ст. 9 КАС України, перевіряє законність дій чи прийнятого рішення суб`єкта владних повноважень.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадській порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Юридичний склад конкретного адміністративного правопорушення становлять суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторони правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає адміністративну відповідальність особи.

Диспозиція ст.188-5 КУпАП передбачає відповідальність особи, в т.ч. за невиконання інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов?язків.

Відповідно до п. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Положення ст. ст. 3, 4, 7, 8, 10 та 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлюють обов`язки, дотримання яких є обов`язковими як для суб`єктів господарювання так і для посадових осіб органу державного нагляду (контролю), що здійснюють заходи з перевірки, в тому числі, природоохоронного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Крім того, частиною 7 ст. 4 Закону встановлено, що у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акту, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Як вбачається із направлення на проведення планової перевірки від 11.07.2019 року, представнику ТОВ «Агрофірма ЛАН» не було вручено перелік питань для здійснення державного нагляду (контролю), як це вимагається абзацом ч. 2 ст. 5 Закону.

Крім того, відповідачем не надано підтвердження того, що Держекоінспекцією у Сумській області було затверджено та опубліковано уніфіковані форми актів з переліком питань для проведення перевірок, не дивлячись на те, що 10.05.2018 року прийнята Постанова КМУ № 342 Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю). Крім того, вказана Постанова містить перелік постанов КМУ, що втратили чинність, серед яких є Постанова Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 752 "Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)", на яку посилається відповідач, як на одну з підстав правомірності проведення планової перевірки ТОВ «Агрофірма Лан». Станом на час проведення перевірки - 15.07.2019 року на офіційному сайті Державної екологічної інспекції України та її територіального органу Державної екологічної інспекції Сумської області була опублікована лише застаріла форма уніфікованого акту, затверджена Наказом Мінприроди № 303 від 09.08.2017 року, але вказана уніфікована форма була затверджена до прийняття Постанови КМУ № 342 від 10.05.2018 року і вона втратила чинність. Тому, представник ТОВ «Агрофірма Лан» мав право відмовити у допущенні до перевірки працівників Державної екологічної інспекції у Сумській області з підстав, передбачених приписами ч. 1 ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки це є реалізацією права, що гарантоване названими приписами, за що особа не може бути притягнута до будь-якого із видів відповідальності, в тому числі і адміністративної.

Також, з постанови про накладення адміністративного стягнення № 011287 від 15.07.2019 року, винесеної старшим державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Сумської області Лубенської М.М., що ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., як на посадову особу, оскільки у постанові зазначено, що ОСОБА_1 «…працює (навчається) на посаді представник ТОВ «Агрофірма ЛАН» за довіреністю б/н від 12.07.2019…». Проте, інспектором не було враховано того, що ОСОБА_1 не перебуває з ТОВ «ЛАН» у трудових відносинах, а лише представляє його інтереси відповідно до довіреності від 12.07.2019 року.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Статтею 280 КУпАП України встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 3 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови може скасувати постанову і закрити справи.

У випадку розгляду справ про адміністративні правопорушення уповноваженими особами на місці вчинення правопорушення визначені статтею 258 КУпАП, а в інших випадках справи про адміністративні правопорушення розглядаються за місцем вчинення правопорушення, відповідно до статті 276 КУпАП. Таким чином, на справи про адміністративні правопорушення за ст. 188-5 КУпАП не поширюються передбачені ст. 258 КУпАП випадки розгляду справ про адміністративні правопорушення на місці вчинення правопорушення.

Також, у порушення п. 3.4 Інструкції, посадова особа при розгляді справи про адміністративні правопорушення не з`ясував, чи підлягав позивач адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність позивача; чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП, одразу після складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці вчинення правопорушення є неправомірним; призводить до порушення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених у ст. 268 КУпАП, зокрема, право користуватися юридичною допомогою, послугами перекладача, заявляти клопотання, подавати докази по справі тощо.

У ч. 1 ст. 277 КУпАП та п. 3.2. Інструкції закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст. 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність (ч. 2 ст. 33 Кодексу).

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до висновків, викладених у Рішенні Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року у справі №5-рп/2015, складання протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд уповноваженим органом (посадовою особою) справи про таке правопорушення належать до різних стадій адміністративного провадження. Адміністративне правопорушення, передбачено ст. 188-5 КУпАП, не належить до категорії справ, в яких стягнення накладаються на місці їх вчинення.

Враховуючи вищевикладене та враховуючи те, що оскаржувана постанова та протокол про адміністративне правопорушення прийняті в один день, а саме 15.07.2019 року, що унеможливлює вчинення позивачем будь-яких підготовчих дій для захисту своїх прав та інтересів, суд вважає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснений без дослідження жодних доказів вчинення адміністративного правопорушення, чим порушено вимоги статей 278, 279 КУпАП.

Отже, в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 188-5 КУпАП, а тому необхідно постанову у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП скасувати та закрити провадження в справі, у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки постанова про накладення адміністративного стягнення по справі відповідачем була розглянута з порушенням норм КУпАП, без всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи та без дослідження всіх доказів по справі.

Керуючись ст. ст.5, 9,20,46,241,243,245,257,293,295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову № 011287 від 15.07.2019 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього середовища Сумської області Лубенською Мариною Михайлівною.

Провадження в адміністративній справі закрити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня складення в повному обсязі до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.Л. Гудзенко