Справа № 160/9495/19
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2019-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 жовтня 2019 року Справа 160/9495/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області до Відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю «ФЕНОМ ВЕСТ», Відповідача 2: Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

30 вересня 2019 року Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю «ФЕНОМ ВЕСТ», Відповідача 2: Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК», в якій позивач просить:

- стягнути з Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» як аваліста простого векселя серії АА1562268 від 13.06.2019 суму заборгованості з акцизного податку по непогашеному простому векселю в розмірі 14 505 534,16 грн.

За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позивачем не сплачено судовий збір, однак, подано заяву про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якої зазначено, що згідно з кошторисом на 2019 рік у позивача відсутні кошти для забезпечення потреб в частині сплати судового збору. У зв`язку з тим, що рахунок КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» не профінансований, Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області має можливість сплатити судовий збір при відстроченні його сплати (після ухвалення судового рішення у справі).

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI).

Згідно зі статтею 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, у відповідності до частини 1 статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін.

Отже, з урахуванням наведеного та беручи до уваги, що позивач, є юридичною особою, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 24 червня 2019 року у справі №0940/1481/18 (касаційне провадження №К/9901/17085/19).

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору.

Частиною 1 та пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, судовий збір встановлено у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року №2629-VIII встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Зважаючи, що у позовній заяві заявлено вимоги майнового характеру, позивач, звертаючись до суду з даним позовом, повинен був сплатити 19 210,00 грн.

За наведених обставин позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 19 210,00 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37989253;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA6084014;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101; 43145015; Судовий збір, за позовом Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, Дніпропетровський окружний адміністративний суд.

Крім того, пунктом 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд звертає увагу, що у позовній заяві позивачем у якості відповідачів визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «ФЕНОМ ВЕСТ» та Акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», проте, позовні вимоги звернені лише до Відповідача 2: Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК». Таким чином, заявлені позивачем вимоги не розмежовані щодо кожного з відповідачів.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суддя приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору у розмірі 19 210,00 грн.

- уточненої позовної заяви із зазначенням належних відповідачів по справі та викладенням позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області до Відповідача 1: Товариства з обмеженою відповідальністю «ФЕНОМ ВЕСТ», Відповідача 2: Акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева