Справа № 712/13139/19
Суддя: Борєйко О. М.
Дата ухвалення: 2019-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення адміністративної позовної заяви без руху

08 жовтня 2019 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

04 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з заявою, в якій просить визнати поважною причину пропуску строку оскарження постанови та поновити строк на оскарження з 25 квітня 2019 року та скасувати постанову про порушення митних правил №0105/50000/19 від 27 лютого 2019 року Одеської митниці ДФС України.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі за вищевказаним позовом встановлено, що адміністративна позовна заява подана з порушенням вимог ст.160, ст.161, ст.286 КАС України.

Так, відповідно до п.2 ч.3 ст.2 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Згідно п.1 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вимог п.1 ч.5 ст.160 КАС України, адміністративна позовна заява ОСОБА_1 не містить відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб позивача, а також офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача та засобів його зв`язку.

Також, відповідно до п.7 та п.11 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, адміністративна позовна заява ОСОБА_1 відомостей, зазначених у п.7 та п.11 ч.5 ст.160 КАС України, не містить.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

До позовної заяви ОСОБА_1 та її копій, які призначені для направлення іншим сторонам, додані копії письмових доказів, якими позивач обґрунтовує заявлені позовні вимоги.

Разом з тим, жодний з письмових доказів, приєднаних до копії адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 , що призначені для направлення відповідачу, належним чином не засвідчений.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року, не засвідчені або неправильно засвідчені копії документів є належними, проте, недопустими доказами.

Відповідно до ч.ч.5,6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

При цьому, чинним законодавством України не передбачено, що при зверненні до суду з позовною заявою, додані до неї копії письмових доказів повинні бути засвідчені виключно на екземплярі, який призначений для формування цивільної справи судом.

Згідно ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, у адміністративній позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що про винесення оскаржуваної постанови йому стало відомо 25 квітня 2019 року, та з посиланням на ч.2 ст.122 КАС України, вважає, що строк на її оскарження пропущено з поважних причин.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак, згідно ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, ст.286 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з адміністративної позовної заяви, ОСОБА_1 оскаржує постанову в справі про порушення митних правил №0105/50000/19, якою його визнано винним у порушеннях митних правил, передбачених ст.485 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 300 відсотків несплачених згідно МД №UA500060/2018/001036 від 16 січня 2018 року суми митних платежів, що складає 224342 гривні 22 копійки. У вказаній постанові зазначено, що на підставі ст.285 КУпАП копію постанови протягом трьох днів вручити або надіслати ОСОБА_1 .

Таким чином, оскаржуваною постановою суб`єкт владних повноважень відповідач за адміністративним позовом, притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, в зв`язку з чим до зазначених у адміністративній позовній заяві спірних відносин слід застосовувати норми ст.286 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Таким чином, ОСОБА_1 повинен був звернутися до суду з адміністративним позовом про скасування постанови про порушення митних правил №0105/50000/19 від 27 лютого 2019 року Одеської митниці ДФС України протягом строку, передбаченого ст.286 КАС України, тобто протягом десяти днів з дня винесення вказаної постанови, або з врахуванням ч.3 ст.122 КАС України, протягом десяти днів з дня, коли ОСОБА_1 дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Виходячи з викладеного, посилання позивача на строк для звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів, який передбачений ч.2 ст.122 КАС України, є безпідставними.

Враховуючи, що позивачем ОСОБА_1 у адміністративній позовній заяві зазначено, що він дізнався про винесення оскаржуваної постанови 25 квітня 2019 року, відтак строк звернення з позовом до суду закінчився 06 травня 2019 року.

Разом з тим, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом лише 04 жовтня 2019 року, тобто майже через півроку після закінчення строку звернення з таким позовом.

При цьому, будь-яких доказів поважності причин пропуску звернення до суду з адміністративним позовом про скасування вищевказаної постанови, у адміністративній позовній заяві не зазначено та до неї не додано.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 160, 161, 169, 243, 248, 286 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків адміністративної позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали адміністративна позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко