Справа № 640/4417/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4417/19 Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради, в якому просив суд:

- визнати протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо повернення документів, поданих ОСОБА_1 для видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки для будівництва житлового будинку у АДРЕСА_3 , про що заявника було повідомлено листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №63/19/012/27-19 від 08 лютого 2019 року;

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки площею 0,1 га по АДРЕСА_3 (кадастровий номер 8000 000 000:82:104:0006) у Печерському районі міста Києва, з цільовим призначенням даної земельної ділянки - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року у задоволенні позову відмовлено. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що Позивачем не було додано до заяви про видачу будівельного паспорта ескізних намірів саме тої земельної ділянки, яка йому належить. Підкреслив, що надана ОСОБА_1 схема забудови земельної ділянки не містить даних щодо відстані до всіх меж сусідніх земельних ділянок та під`їздів до будівель та споруд. Крім того зауважив, що чинним законодавством не визначено обов`язкове отримання погодження спеціального управління протизсувних підземних робіт при подачі заяви про видачу будівельного паспорта.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. При цьому посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, а саме, що Позивачем до заяви про видачу будівельного паспорта було додано ескізні наміри забудови саме тієї земельної ділянки, яка належить останньому. Зазначає, що наданій ОСОБА_1 схемі забудови земельної ділянки наявні дані щодо відстані до всіх меж сусідніх ділянок та під`їздів до будівель і споруд. Наголошує, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин мало бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у порядку письмового провадження.

У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Позивачу на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,1 га, кадастровий номер 8000 000 000:82:104:0006, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №433 від 28 грудня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лігуном А.І. та зареєстрованого в реєстрі за №433 (а.с. 13-14).

Позивач 10 січня 2019 року звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з заявою про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Листом від 18 січня 2019 року №26/19/012/27-19 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув Позивачу подану ним заяву про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки разом з доданими до неї документами та повідомив про необхідність надати засвідчену в установленому порядку копію документу, що засвідчує право власності або користування земельної ділянки (в тому числі документ, що підтверджує реєстрацію права власності на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відповідно до статей 125,126 Земельного кодексу України та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»); схему забудови земельної ділянки, виконану відповідно до додатку 3 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103 (зі змінами) (надалі - Порядок №103), з нанесеними відстанями до всіх меж сусідніх земельних ділянок та під`їздами до будівель і споруд (а.с. 15).

Крім того, 28 січня 2019 року Позивач вдруге звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з заявою, в якій просив видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки загальною площею 0,1 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 (кадастровий номер 8000 000 000:82:104:0006), до якої Позивачем було додано: засвідчену в установленому порядку копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою та ескізні наміри забудови (а.с. 12).

Судом зауважив, що листом від 08 лютого 2019 року №63/19/012/27-19 Позивачу Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернуто пакет документів щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки для будівництва житлового будинку у АДРЕСА_3 , у зв`язку з відсутністю у наданому пакеті документів схеми забудови земельної ділянки, виконаної відповідно до додатку 3 Порядку, з нанесеними відстанями до всіх меж сусідніх земельних ділянок та під`їздами до будівель і споруд, а також зазначено, що, враховуючи складний рельєф земельної ділянки, позивачу необхідно попередньо отримати погодження спеціального управління протизсувних підземних робіт та роз`яснено, що після надходження необхідних документів в установленому порядку, Департамент повернеться до розгляду порушеного питання (а.с. 28).

Матеріали справи свідчать, що не погоджуючись з вказаною відповіддю, Позивачем подано до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скаргу, в якій останній просив скасувати рішення про повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта та повторно розглянути цей пакет документів (а.с. 29-30,31).

При цьому, в матеріалах справи відсутні відомості щодо розгляду Департаментом згаданої скарги.

Крім того, Позивач також звернувся зі скаргою до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, в якій просив скасувати рішення про повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта та зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно його розглянути (а.с. 32-33, 34).

Листом від 05 квітня 2019 року №7/14.1/5750-19 Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України надало роз`яснення щодо порядку видачі будівельного паспорта для забудови земельної ділянки (а.с. 40-42).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, виходячи з системного аналізу приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05 липня 2011 року, прийшов до висновку про правомірність повернення Відповідачем пакету документів Позивачу, а відтак про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

З таким висновком суду першої інстанції не можна не погодитися з огляду на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI.

Згідно з абзацом 2 частини 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Частиною 3 та 4 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI передбачено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05 липня 2011 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (надалі - Порядок №103).

Зі змісту пункту 1.1 Порядку №103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

За приписами пункту 1.2 Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пункту 2.1. Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

проект будівництва (за наявності);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з пунктом 2.3. Порядку №103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4. Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно із пунктом 2.5 Порядку № 103 повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Як було встановлено раніше, до поданої Позивачем заяви про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки було додано копію ескізних намірів забудови земельної ділянки (Т.1, арк. 16-27).

Твердження суду першої інстанції про те, що надана Позивачем схема забудови земельної ділянки, яка додана до ескізних намірів забудови стосується ділянки, яка не належить ОСОБА_1 , колегією суддів оцінюється критично з огляду на наступне.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 14), ОСОБА_1 на праві приватної власності належить земельна ділянка за адресою АДРЕСА_3 з кадастровим номером 8000 000 00 0 : 82 :104:0006 , при цьому згадана вище схема забудови земельної ділянки містить інформації щодо земельної ділянки з кадастровим номером 8000 000 00: 82:104: 0006 .

Викладене, на думку судової колегії, свідчить про те, що під час виготовлення схеми забудови земельної ділянки було допущено описку в кадастровому номері.

При цьому, суд першої інстанції помилково посилався на те, що вказана схема була виконана на замовлення ЗАТ «Гарцинія», як на доказ відсутності технічної помилки щодо кадастрового номеру ділянки, зазначеного в наданій Позивачем схемі забудови, оскільки з аналізу змісту останньої вбачається, що забудовником земельної ділянки за адресою АДРЕСА_3 вказано ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене вище, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що додана Позивачем до заяви про видачу будівельного паспорта схема забудови стосується саме земельної ділянки, яка належить ОСОБА_1 на праві власності.

Крім того, відповідно до пункту 2.1. Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється на підставі надходження до уповноваженого органу пакета документів, до якого входять, зокрема, ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що подані Позивачем ескізні наміри забудови, в порушення зазначених вище приписів, не містять інформації щодо відстані до меж усіх сусідніх ділянок та розташованих на них об`єктів, що свідчить про недотримання останнім вимог чинного законодавства, встановлених для отримання особою будівельного паспорта.

З урахуванням наведеного, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо правомірності повернення Відповідачем поданого Позивачем з метою отримання будівельного паспорта пакету документів.

Доводи Апелянта щодо неподання Відповідачем відзиву на позов без поважних причин як підставу для кваліфікації даних обставин визнанням позову суд апеляційної інстанції оцінює критично з огляду на наступне.

Згідно ч. 4 ст. 189 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Отже, кваліфікація неподання органом державної влади відзиву на позов як визнання позову є правом суду, а не його обов`язком.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 липня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов