Справа № 712/8388/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 712/8388/19 Суддя (судді) першої інстанції Пересунько Я.В.:
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Собківа Я.М., Парінова А.Б.

за участю секретаря Такаджі Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 серпня 2019 року

у справі №712/8388/19

за позовом ОСОБА_1

до відповідача начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича

про скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича, в якому просила суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову № 25, винесену 11 червня 2019 року начальником Управління ДАБК Черкаської міської ради Євминою Б.Г., про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 96 КУпАП у виді штрафу в розмірі 10 000 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідач не має профільної освіти в сфері містобудування та архітектури, а відтак при визначенні класу наслідків об`єкту нерухомого майна, необхідно було залучити відповідного експерта, оскільки матеріали справи не містять будь-яких відомостей щодо підстав віднесення об`єкта будівництва до об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Крім того, проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень, а відтак розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. В своїй апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необґрунтованість та необ`єктивність рішення суду, порушення судом норм матеріального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу подано не було.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції й прийняти нову постанову про задоволення позову у повному обсязі, посилаючись на порушення судом при винесенні рішення норм процесуального та матеріального права.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 315, ст.316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що відповідно до технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_1 , виготовленого 18 квітня 2018 року Комунальним проектно-виробничим архітектурно-планувальним підприємством "Облархбюро" Черкаської обласної ради, у плані до квартири відображено самочинно збудовані частини будинків, а саме приміщення № 1 площею 7,1 кв.м., приміщення № 2 площею 7,9 кв.м. та приміщення № 3 площею 3,1 кв.м., що не заперечується позивачем.

5 квітня 2019 року до Управління ДАБК Черкаської міської ради із заявою звернулась ОСОБА_2 , в якій просила провести перевірку та вжити заходи для реагування до її сусіда з квартири АДРЕСА_1 , який самочинно і без будь-яких документів провів будівельні роботи та захопив частину приміщення за адресою АДРЕСА_2 .

Внаслідок чого, 22 травня 2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради начальнику відділу контролю Очеретньому С.І. видано направлення № 77 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті по АДРЕСА_3 щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В подальшому, 4 червня 2019 року начальником відділу контрою Управління ДАБК Черкаської міської ради Очеретнім С.І. складено акт № 77 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого за адресою АДРЕСА_3 встановлено, що власником цієї квартири протягом 2016-2018 років виконано будівельні роботи з добудови приміщень № 1 (коридор), № 2 (житлова кімната), № 3 (санвузол) до квартири АДРЕСА_1 поверсі двоповерхового багатоквартирного житлового будинку без оформлення відповідних документів дозвільного характеру, що дають право виконувати такі роботи, без оформлення проектної документації, не забезпечив здійснення авторського та технічного нагляду. Відповідно до технічного паспорту (інвентаризаційна справа № 2095), виготовленого 18 квітня 2018 року, приміщення № 1, № 2, № 3 є самочинно збудовані до квартири АДРЕСА_1 .

4 червня 2019 року начальником відділу контролю Очеретнім С.І., в присутності ОСОБА_1 , складено протокол про адміністративне правопорушення № 24, відповідно до якого виявлено порушення: у 2016-2018 років виконано будівельні роботи з добудови приміщень № 1, № 2, № 3 до квартири АДРЕСА_1 (клас наслідків СС1), без оформлення документів дозвільного характеру, без оформлення проектної документації, не забезпечила здійснення авторського нагляду та технічного нагляду, чим порушила абз. 4 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування», п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою КМУ № 466 від 13 квітня 2011 року, п. 1.2 ДБН А 3.1-5:1996, п. 7.2 ДБН А 3.1-5:2016, ст.. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», постанову КМУ № 903 від 11.07.2017 року «Про авторський та технічний нагляд».

11 червня 2019 року начальником Управління ДАБК Черкаської міської ради Євминою Б.Г. , за присутності ОСОБА_1 , винесено постанову № 25, якою встановлено, що у 2016-2018 років останньою виконано будівельні роботи з добудови приміщень № 1, № 2, № 3 до квартири АДРЕСА_1 (клас наслідків СС1), без оформлення документів дозвільного характеру, без оформлення проектної документації, не забезпечила здійснення авторського нагляду та технічного нагляду, чим порушила абз. 4 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування», п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою КМУ № 466 від 13 квітня 2011 року, п. 1.2 ДБН А 3.1-5:1996, п. 7.2 ДБН А 3.1-5:2016, ст.. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», постанову КМУ № 903 від 11.07.2017 року «Про авторський та технічний нагляд». У зв`язку з указаними порушеннями ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 5, 12, 13 ст. 96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 10 000 грн.

Позивач, вважаючи постанову такою, що прийнята з порушенням звернулася до суду з вказаним позовом.

Суд першої інстанції, приймаючи рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог виходив з того, що ОСОБА_1 не було забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду при будівництві, таким чином її обґрунтовано притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. ч. 12, 13 ст. 96 КУпАП. Отже, постанова від 11.06.2019 № 25 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є законною та не підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскаржуючи постанову начальника Управління ДАБК Черкаської міської ради Євмини Б.Г. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, позивач посилався на те, що начальник відділу контролю цієї установи Очеретній С.І. не мав права складати протокол про адміністративне правопорушення та визначати клас наслідків об`єкту нерухомого майна, який було збудовано ОСОБА_1 , оскільки не має відповідної освіти, і такий клас мало бути визначено експертом.

Надаючи оцінку вказаним доводам позивача колегія суддів зазначає наступне.

За змістом ч. ч. 1-5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією . Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

Відповідно до ч. 8 ст. 32 цього Закону під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Як встановлено судом першої інстанції та убачається із посадових обов`язків начальника відділу контролю Управління ДАБК Черкаської міської ради Очеретнього С.І. , на нього покладено повноваження забезпечувати здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо об`єктів будівництва, віднесених до незначного (СС1) та середнього (СС2) класів наслідків та розташованих у межах міста Черкаси, на які розповсюджується компетенція Черкаської міської ради.

Враховуючи вказані обов`язки, а також ту обставину, що під час позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою АДРЕСА_3 саме начальником було встановлено здійснення ОСОБА_1 добудови у виді трьох кімнат № 1, № 2 та № 3 на першому поверсі багатоквартирного двоповерхового житлового будинку, то керуючись ч. 8 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», він обґрунтовано визначив клас наслідків (відповідальності) самочинно збудованих будівель і споруд за найменшим рівнем - СС1, доводи позивача в цій частині є безпідставними.

Частинами 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виходячи з аналізу вказаної норми, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що перед початком виконання будівельних робіт з добудови трьох кімнат до квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 мала подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління ДАБК Черкаської міської ради, що нею усупереч вказаної норми здійснено не було.

Посилання позивача на відсутність обов`язку подавати повідомлення про початок виконання будівельних робіт із посиланням на ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - є необґрунтованими, оскільки відповідно до положень вказаної статті Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, тоді як позивачем збудовано прибудову до багатоквартирного житлового будинку, що виключає будівництво такої відповідно до будівельного паспорта.

Як зазначає ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, позивача було правомірно притягнуто до відповідальності за порушення передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП.

При цьому, судом апеляційної інстанції враховується та обставина, що під час розгляду справи судом першої інстанції було встановлено, що в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності правильно викладено суть порушень ОСОБА_1 , але допущено описку в написанні пункту частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка регулює таке порушення, що підтвердила в судовому засіданні і представник відповідача.

Щодо доводів позивача про безпідставність притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. ч. 12, 13 ст. 96 КУпАП колегія суддів зауважує на таке.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат . Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури визначено, що він визначає механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).

Колегія суддів зазначає, що оскільки збудована позивачем трикімнатна добудова на першому поверсі до двоповерхового багатоквартирного житлового будинку не могла бути здійснена відповідно до будівельного паспорту, то замовник такого будівництва, після повідомлення Управління ДАБК Черкаської міської ради про початок виконання будівельних робіт, мав забезпечити також і здійснення авторського та технічного нагляду за ним.

Згідно із ч. 12 ст. 96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 13 ст. 96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства, тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, з огляду на те, що ОСОБА_1 не було забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду при будівництві, її обґрунтовано притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. ч. 12, 13 ст. 96 КУпАП.

Накладення адміністративних стягнень при вчиненні кількох адміністративних правопорушень закріплено ст.36 КУпАП.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень (ч. 2 ст. 36 КУпАП).

Отже, враховуючи, що позивачем допущено декілька самостійних адміністративних правопорушень, передбачених різними частинами ст. 96 КУпАП, таким чином начальником Управління ДАБК Черкаської міської ради Євминою Б.Г. , за результатами дослідження всіх матеріалів адміністративної справи, прийнято обґрунтоване рішення про притягнення її до адміністративної відповідальності в межах санкції за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, що відповідає положенню ч. 2 ст. 36 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 000 грн.

Разом з тим, суд не приймає до уваги посилання позивача на ту обставину, що нею було здійснено термінові будівельні роботи з огляду на аварійний стан житла, не звільняє її від відповідальності за ст. 96 КУпАП, оскільки вказана обставина не передбачає права не дотримуватись чинного законодавства в частині обов`язку повідомити орган ДАБК про початок виконання будівельних робіт, а також забезпечити авторський та технічний нагляд.

На думку суду апеляційної інстанції позивач здійснив порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи спору У свою чергу, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Посилання позивача на ту обставину, що відсутній склад адміністративного правопорушення, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки не знайшли свого підтвердження та спростовуються встановленими обставинами та матеріалами справи.

Враховуючи викладене, надаючи оцінку доказам у справі та обставинам у справі колегія суддів зазначає, що в діях позивача вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. ч. 5, 12,13 ст. 96 КУпАП.

Таким чином, контролюючим органом правомірно встановлено порушення позивачем частин 5, 12,13 ст. 96 КУпАП, яка передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 34, 195, 242, 243, 246, 272, 286, 308, 310, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 серпня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: А.Б. Парінов

Я.М. Собків