Справа № 560/2843/19
Суддя: Михайлов О.О.
Дата ухвалення: 2019-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2843/19
УХВАЛА

іменем України

04 жовтня 2019 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Михайлова О.О., розглянувши позовну заяву Заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до Агрофірми "Проскурів" , Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Агрофірми "Проскурів", Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області в якій просить суд:

1. Скасувати державну реєстрацію у Державному земельному кадастрі земельної ділянки з кадастровим номером :28:002:0933.

2. Стягнути з Агрофірми "Проскурів" та Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області судовий збір, сплачений за подання цього позову.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.09.2019 позовну заяву Заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради, залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

03.10.2019 від заступника прокурора області надійшла заява, у якій вказує, що строк пред'явлення позову не пропущений та не обмежується шестимісячним строком.

Зазначає, що прокуратурою області встановлено, що управлінням Держгеокадастру у Хмельницькому районі 17.11.2015 відкрито Поземельну книгу на земельну ділянку з кадастровим номером :28:002:0933. При внесенні відомостей до Державного земельного кадастру про вказану земельну ділянку визначено її цільове призначення по категорії земель як землі сільськогосподарського призначення; вид використання - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; код цільового призначення - 01.01. Внесення вказаних відомостей безпосередньо впливає на розрахунок розміру земельного податку, який повинен сплачувати АФ "Проскурів" до місцевого бюджету. Відомості, що були внесені до Державного земельного кадастру, в подальшому стали підставою для визначення розміру нормативної грошової оцінки цих земельних ділянок як земель сільськогосподарського призначення та, як наслідок, суттєвого заниження розміру земельного податку, який необхідно було сплатити з 2015 року по даний час. Упродовж вказаного періоду агрофірмою задекларовано та сплачено загалом менше 1 тис. грн. земельного податку за використання майже 100 га земель водного фонду. В результаті вказаних дій місцевий бюджет Хмельницької міської ради впродовж 2015 - 2017 років недоотримав в якості земельного податку платежі на суму понад 1 млн. грн. Таким чином, наявність у Державному земельному кадастрі зазначених відомостей про вказану земельну ділянку має триваючий характер, щороку призводить до суттєвих втрат місцевого бюджету та вказане порушення не має одномоментного характеру.

Заступник прокурора Хмельницької області з посиланням на постанови Верховного Суду: від 13.03.2019 №712/8985/17 та від 30.05.2019 №457/908/17 стверджує, що строк звернення прокурора до адміністративного суду з позовом про захист інтересів держави в особі Хмельницької міської ради як власника земельної ділянки з кадастровим номером :28:002:0933 необхідно розраховувати від усього часу перебування цієї земельної ділянки у Державному земельному кадастрі з зазначенням порушення. Вказує, що прокурором пред'явлено вказаний позов у зв'язку з тим, що Хмельницькою міською радою заходи до захисту інтересів територіальної громади у цьому випадку не вживались, що відповідає критеріям втручання прокурора у відповідні правовідносини.

Надаючи правову оцінку поданому заступником прокурора Хмельницької області обґрунтуванню, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд наголошує, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Таким чином, законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Як вбачається з заяви поданої заступником прокурора Хмельницької області, останній вважає, що строк звернення до суду визначений ч. 2 ст. 122 КАС України до спірних правовідносин не застосовується.

Позивач дізнався про порушення прав з листа Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів управління земельних ресурсів та земельної реформи Хмельницької міської ради від 16.08.2017 №12-3688-02-14, який зареєстрований Прокуратурою Хмельницької області 20.08.2018 Вх. №05/2-17991вх18.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 16.09.2019.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17 квітня 2018 року у справі № 9901/473/18, від 11 березня 2019 року у справі № 9901/95/19 та від 08 квітня 2019 року у справі № 9901/138/19.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" від 25.01.2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що процесуальний строк звернення до суду, що визначений ч. 2 ст. 122 КАС України заступником прокурора Хмельницької області пропущений.

Крім того, вимоги ухвали суду від 19.09.2019 заступником прокурора Хмельницької області не виконано, оскільки заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду не подано та не надано до суду належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Суд також вважає безпідставними посилання заступника прокурора Хмельницької області на постанови Верховного Суду від 13.03.2019 №712/8985/17 та від 30.05.2019 №457/908/17, оскільки вони стосуються оскарження нормативно-правових актів. Водночас, державна реєстрація у Державному земельному кадастрі земельної ділянки - це акт індивідуального характеру.

Частиною другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Виходячи з вищенаведеного суд звертає увагу на те, що позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо він не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду. Часткове виконання ухвали суду не вважається належним виконанням.

Таким чином, судом встановлено невиконання позивачем вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, що процесуально позбавляє можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до вимог п. 1, п. 9 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву належить повернути позивачеві з усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись частиною 2 статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Заступника прокурора області в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до Агрофірми "Проскурів" , Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування державної реєстрації - повернути позивачеві.

Роз'яснити заступнику прокурора, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддяОСОБА_1