Справа № 540/1901/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

04 жовтня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1901/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання дій протиправними та скасування вимоги щодо сплати боргу з єдиного внеску,

встановив:

12 вересня 2019 року ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (надалі - відповідач, ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі), у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить визнати протиправними дії Головного управління ДФС в Херсонській області, АРК та м. Севастополі та скасувати вимогу щодо сплати боргу з єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою судді від 16.09.2019 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зокрема, надати належним чином засвідчені копії документів, які долучено до позовної заяви, у кількості, відповідно до учасників справи; визначитися зі змістом позовних вимог.

03 жовтня 2019 року позивачем подано до суду заяву, якою недоліки позовної заяви усунуто.

Разом з тим, суд зазначає, що предметом оскарження у даній справі є вимога ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі від 05.02.2019 року № Ф 4369-51 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку врегульовані Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 року № 2464-VI.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 25 цього Закону орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов'язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Системний аналіз вказаних приписів законодавства дає підстави вважати, що платник податків має право оскаржити рішення податкового органу, прийняте в межах Закону № 2464-VI, в адміністративному і/або в судовому порядку з дотриманням строків, визначених абзацом 9 частини 4 ст. 25 Закону № 2464-VI, тобто протягом десяти днів з дня отримання вказаного рішення або отримання рішення податкового органу за результатом розгляду скарги на нього.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 серпня 2019 року по справі № 480/106/19.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи позов подано у строк, установлений законом.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, особа може звернутися до адміністративного суду з позовом протягом шести місяців з дня, коли дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, якщо інший строк звернення до суду не встановлено законом.

Як вбачається зі змісту позову, оскаржувану вимогу позивач отримала у липні 2019 року, а з позовом до суду щодо її оскарження звернулася 11.09.2019 року (що підтверджується штампом поштового відділення на конверті), тобто з пропуском десятиденного строк на таке оскарження.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин у її наданні, тощо.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. (ч. 1 ст. 123 КАС України).

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строку може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи, що позивач звернувся до суду з даним позовом з пропуском десятиденного строку на оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, встановленого частиною 4 ст. 25 Закону № 2464-VI, та без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, тому з метою дотримання принципу доступу до правосуддя, суддя вважає за необхідне залишити позов без руху та з метою надання позивачем заяви про поновлення процесуального строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 241 КАС України, процедурні питання, пов'язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст. 169, 241, 243 КАС України,

ухвалив:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та надати строк для усунення її недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1901/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Дубровна В.А.