Справа № 120/2294/19-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про закриття провадження у справі

м. Вінниця

02 жовтня 2019 р. Справа № 120/2294/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Мультян Марини Бондівни

за участю:

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Борика Д. С .

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що рішенням Іллінецького районного суду у справі № 131/660/16-п від 29.04.2016 року його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, що передбачено статтею 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Дане рішення було оскаржено, проте постановою Апеляційного суду Вінницької області від 26.05.2016 року скаргу залишено без задоволення, а рішення Іллінецького районного суду без змін. Адміністративний штраф в розмірі 1700 гривень сплачено 09.06.2016 року.

У зв`язку з цим, відомості про притягнення його до адміністративної відповідальності було занесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр) відповідно до вимог статті 59 Закону України «Про запобігання корупції».

03.06.2019 року позивачем було надіслано звернення до Національного агентства з питань запобігання корупції з проханням вилучити відомості про притягнення його до адміністративної відповідальності з Реєстру враховуючи закінчення строку дії заборони на вступ на державну службу, що передбачено пунктом 5 частини 2 статті 19 Закону України «Про державну службу». У своїй відповіді від 14.06.2019 №20-26/50376/19 Національне агенство зазначає, що відповідно до пункту 8 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. Враховуючи те, що перелік підстав для вилучення відомостей з Реєстру є вичерпним і чинним законодавством не передбачено інших законних підстав для виключення з Реєстру відомостей про притягнення до адміністративної відповідальності, склалися обставини, що позивач позбавлений права на вступ на державну службу. Відповідно до цього змушений був звернутись до суду з метою захисту своїх прав.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 22.07.2019 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення виявлених у ній недоліків.

29.07.2019 року позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, якою недоліки останньої були усунені в повному обсязі.

Ухвалою суду від 02.08.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд адміністративної справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін. Крім того, даною ухвалою встановлено відповідачу 15-денний строк з дня отримання ухвали для подання відзиву на позовну заяву в порядку ст. 162 КАС України та 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку ст. 164 КАС України, а позивачу - 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив в порядку ст. 163 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду про відкриття провадження у справі, відповідач подав відзив на позовну заяву, з якої вбачається, що останній заперечує проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що пунктом 8 розділу II Положення про Реєстр встановлено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. Зазначені підстави щодо вилучення з Реєстру відомостей є виключними. У зв`язку з цим, керуючись статтею 19 Конституції України, нормами Закону України «Про запобігання корупції» та пунктом 8 Положення, крім того листом від 14.06.2019 року № 20-26/50376/19 позивача поінформовано про підстави, які слугують для вилучення інформації з Реєстру.

Окремо звертає увагу на те, що Закон не встановлює права та не покладає будь-які обов`язки на осіб, відомості щодо яких внесені до Реєстру.

Щодо порушення прав позивача для вступу на державну службу зазначив, що інформація з Реєстру щодо факту, що особа піддавалася раніше адміністративнім стягненням за пов`язані з корупцією правопорушення та надається під час проведення спеціальної перевірки не відноситься до встановлених Законом України «Про державну службу» підстав для відмови претенденту в прийнятті на посаду. Окрім того, вказує, що позивач у своїй позовній заяві не наводить жодного факту та доказів відмови державного органу на реалізацію його права на державну службу з підстав наявності відповідних відомостей у Реєстрі.

Тому вважає, що позовні вимоги позивача необґрунтовані, а дії Національного агентства щодо розгляду звернення позивача є правомірними та здійснені у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ухвалами суду від 28.08.2019 року та 13.09.2019 року відмовлено у задоволенні клопотань представника Національного агентства з питань запобігання корупції про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 18.09.2019 року клопотання представника відповідача про призначення відеоконференції - задоволено.

У судовому засіданні судом із власної ініціативи поставлено на розгляд питання про закриття провадження у справі.

Позивач та представник відповідача проти закриття провадження у справі не заперечували.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у даній справі, з огляду на наступне.

Правосуддя в Україні здійснюється шляхом розгляду і вирішення справ відповідно до процесуального законодавства України.

Предметом розгляду даної справи є зобов`язання відповідача вилучити відомості про позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Відповідно до частини 3 статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень..

Згідно з пунктами 1, 2, 7 частини 1 статті 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи;

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до частини 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; 2) спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; 3) спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; 4) спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; 5) за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом; 6) спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; 7) спорах фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації; 8) спорах щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності; 9) спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб; 10) спорах щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб; 11) спорах фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", за винятком спорів, пов`язаних із укладенням договору з переможцем переговорної процедури закупівлі, а також зміною, розірванням і виконанням договорів про закупівлю; 12) спорах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України "Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень"

Таким чином, на розгляд до адміністративного суду може бути переданий спір, який виник між конкретними суб`єктами відносно їх прав та обов`язків, в конкретних правових відносинах, в яких один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою інших суб`єктів.

Відповідно до частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома чи більше суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у правовідносинах, в яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний (зобов`язані) виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень (аналогічний висновок сформульований у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17).

Закон України «Про запобігання корупції» визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до статті 4 Закону Національне агентство є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 11 Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі- Реєстр).

Частиною 1 статті 59 Закону встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Реєстру, що формується та ведеться Національним агентством.

Згідно з пунктом 2 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства від 09.02.2018 року № 166, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.03.2018 року за № 345/31797 (далі Положення про Реєстр), Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення про Реєстр визначено, що метою ведення Реєстру є забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Отже, відповідно до вимог Закону та Положення про Реєстр відомості про осіб які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення/яких притягнуто до відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення вносяться до Реєстру.

Тобто наявна у Реєстрі інформація не впливає на юридичне становище позивача, не змінює характеру й обсягу його прав і обов`язків та існуючого стану правовідносин.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.03.2019 року у справі № 807/1456/17.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, суд робить висновок про наявність підстав для закриття провадження у справі.

При цьому суд зазначає, що вказаний спір не може бути розглянутий за правилами будь-якого судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись п.1 ч. 1 ст. 238, ст.ст. 241, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про зобов`язання вчинити дії - закрити.

Роз`яснити сторонам, що повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали сторони можуть отримати: 08.10.2019 року.

Суддя Мультян Марина Бондівна