Справа № 540/1507/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1507/19
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Фаворит-III" до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказу про проведення інспекційного відвідування та постанов про накладення штрафів,

встановив:

Приватне підприємство «Фаворит-III» (далі позивач, ПП «Фаворит-III») звернувся до суду з позовом до Головного управління Держпраці у Херсонській області (далі відповідач, ГУ Держпраці у Херсонській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ Держпраці у Херсонській області від 22.03.2019р. №371 про проведення інспекційного відвідування;

- визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника ГУ Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС про накладення уповноваженою посадовою особою штрафу на ПП «Фаворит-ІІІ» в сумі 4 173, 00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника ГУ Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС про накладення уповноваженою посадовою особою штрафу на ПП «Фаворит-ІІІ» в сумі 500 760, 00 грн.;

- визнати протиправним та скасувати акт інспекційного відвідування № ХС 3891/1194/1523/АВ від 01.04.2019р.

Ухвалою від 23.07.2019р. частково задоволено заяву ПП «Фаворит-ІІІ» про забезпечення позову та зупинено до набрання законної сили рішенням у даній справі стягнення штрафів на підставі виконавчих документів постанов ГУ Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС та №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС.

Ухвалою від 26.07.2019р. відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акту інспекційного відвідування № ХС 3891/1 194/1523/АВ від 01.04.2019.

Ухвалою суду від 26.07.2019р. позов залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків. Ухвала суду виконана, недоліки позову усунуті.

Ухвалою від 06.08.2019р. провадження у справі відкрито, вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), зобов`язано відповідача надати докази. Ухвала в цій частині відповідачем виконана.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає наступне.

01.04.2019р. інспекторами праці ГУ Держпраці у Херсонській області Яремчук Л.С. та ОСОБА_1 С ОСОБА_2 було проведено інспекційне відвідування ПП «Фаворит - III», за результатами якого складено акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю № ХС 3891/1194/1523/АВ.

На підставі цього акту 16.04.2019 р. відповідачем відносно позивача було винесено дві постанови про накладення штрафу, зокрема постанова №ХСЗ 891/1194/1523/АВ/ІП-ФС, відповідно до якої на позивача накладено штраф у розмірі 4 173, 00 грн. за порушення частин 1 та 2 статті 115 КЗпП України, статті 24 Закону України «Про працю», що виразилися у виплаті заробітної плати працівникам з порушенням встановлених строків, та постанова №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС, відповідно до якої на позивача накладено штраф у розмірі 500 760, 00 грн. за допущення до роботи для отримання послуг з охорони осіб, які не мають ліцензії та без укладення трудових договорів.

Позивачу стало відомо, що проведенню інспекційного відвідування передувала видача направлення на проведення інспекційного відвідування від 22.03.2019р. № 355, складеного на підставі наказу керівника органу контролю від 22.03.2019р. № 371 про проведення інспекційного відвідування.

Позивач вказує, що вищезазначені індивідуальні акти Відповідача, а саме наказ №371 від 22.03.2019р., акт інспекційного відвідування № ХС 3891/1194/1523/АВ, постанова №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС, постанова №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС, є протиправними, тому що винесені з порушенням вимог законодавства.

Так, позивач посилається на те, що видане на підставі оскарженого наказу направлення на проведення інспекційного відвідування та складений за результатами інспекційного відвідування акт не відповідають вимогам щодо форми і змісту розпорядчих актів, які установлені Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Зокрема, в направленні не було зазначено тип заходу (плановий або позаплановий); підстава проведення інспекційного відвідування, адже замість фактичної підстави зазначено певний пункт та підпункти Порядку здійснення державного контролю; інформація про здійснення попереднього заходу не відповідає дійсності. Акт інспекційного відвідування також не містив інформації про тип заходу і не був підписаний уповноваженими особами ПП «Фаворит-ІІІ».

Також позивач зазначає, що на час проведення контрольного заходу було відсутнє погодження центрального органу виконавчої влади, який забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, зокрема, органу Державної регуляторної служби України.

На думку позивача, такі його обґрунтування узгоджуються з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2017р. у справі № 826/8917/17, якою визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. № 295 «Про деякі питання реалізації ст.259 КЗпП України та ст. 34 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні».

Як вказує позивач, станом на теперішній час ГУ Держпраці у Херсонській області може здійснювати державний нагляд контроль виключно на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки спеціального закону, котрий би встановлював особливості діяльності органів Держпраці, не існує. Таким чином, місцеві інспекції з праці є незаконними, інспекційні відвідування, проведенні ними, є незаконними. Перевірки суб`єктів господарської діяльності можуть здійснюватися виключно державним органом з питань праці за плановими перевірками з дотримання вимог включення суб`єкта господарювання до плану-графіку. Позапланова ж перевірка суб`єктів господарської діяльності може проводитися як виключення і лише в порядку, передбаченому Законом. Будь-який візит до суб`єкта господарювання повинен мати законні підставі, якими не може бути анонімне повідомлення, аналіз інтернет-інформації, тощо. Також будь-який візити повинен мати конкретний предмет перевірки, виходити за рамки якого не можна. Здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю на підставі Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 295 від 26.04.2017 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є незаконним.

Також позивач посилається на неповідомлення його про розгляд справи про накладення штрафу. Зазначає, що рішення про розгляд справи накладення штрафу прийнято відповідачем 08.04.2019р. та в цей же день направлено позивачу, однак інформація про доставку даного листа адресату є сумнівною, оскільки на конверті з написом «Повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу» мається штрих кодовий ідентифікатор з № 736 2, згідно з роздруківкою з сайту «Укрпошта» даний лист вручено адресату 10.04.2019 о 20:00 год., тобто після закінчення робочого дня. Разом з тим, вказаний лист позивачем не отримувався, а отже розгляд справи про накладення штрафу проведено у його відсутність.

На думку позивача, за викладених обставин акт інспекційного відвідування №ХС 3891/1194/1523/АВ не є допустимим доказом вчинення позивачем порушення трудового законодавства, а тому дії відповідача щодо проведення інспекційного відвідування є незаконними, а постанови ГУ Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019р. №ХСЗ 891/1194/1523/АВ/ІП-ФС та №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС протиправними та є такими, що підлягають скасуванню.

22.08.2019р. відповідачем подано відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позову.

Зазначає, що відповідно до Положення про Державну службу України з питань праці затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який зокрема реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю. Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами. у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю. Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до його повноважень. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Згідно із Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

В свою чергу, питання проведення перевірки суб`єктів господарювання щодо дотримання законодавства про працю зокрема врегульовано Конвенцією Міжнародної організації праці № 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі ратифіковану Законом України від 08.09.2004 р.

Відповідно до ст. 12 вказаної Конвенції інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, зокрема мають право здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються. Інспекції на підприємствах проводяться так часто і так ретельно, як це необхідно для забезпечення ефективного застосування відповідних правових норм (ст. 16 Конвенції).

Частиною 1 статті 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України постановою від 26.04.2017 р. №295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» затверджено «Порядок здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю» (далі - Порядок №295). Відповідно до п.2 Порядку № 295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, зокрема, Держпраці та її територіальних органів.

Відповідач наголошує на тому, що Порядок № 295 на час здійснення перевірки був чинним, тому твердження позивача про не можливість ГУ Держпраці у Херсонській області проводити інспекційні відвідування та за їх результатами складати та виносити відповідні документи є безпідставним.

Також вказує, що підстави для проведення інспекційних відвідувань визначені пунктом 5 Порядку № 295. Інспекційне відвідування було призначено наказом першого заступника ГУ Держпраці у Херсонській області № 371 від 22.03.2019р. на підставі інформації, викладеної у зверненні Каховської районної державної адміністрації № 01-19-1988/0/19/612-6 від 06.03.2019р. та депутатському запиті № 30-30-2/20202 від 18.02.2019р., що передбачено згаданим пунктом Порядку № 295.

На виконання наказу № 371 від 22.03.2019р. та згідно направлення на проведення інспекційного відвідування від 22.03.2019р. № 355, головним державним інспектором праці Яремчук Л.С. та головним державним інспектором праці Івановою Н.С. проведено інспекційне відвідування приватного підприємства «Фаворит-ІІІ», за адресою здійснення реєстрації (знаходження), за наслідками якого було складено акт інспекційного відвідування №ХС3891/1194/1523/АВ від 01.04.2019 року, яким встановлено порушення вимог трудового законодавства. В перший день інспекційного відвідування направлення було пред`явлено в.о. головному бухгалтеру ПП «Фаворит-ІІІ» ОСОБА_3 , про що є відповідна відмітка.

Акт складений за формою затвердженою наказом Міністерства соціальної політики України № 1338 від 18.08.2017р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2017р. за № 1500/31368, яка не містить пункту щодо типу перевірки. Крім того, Порядком №295 не визначено такий тип перевірки як плановий чи позаплановий.

Відповідач зазначає, що в акті відсутні підписи керівника ПП «Фаворит-ІІІ» та в.о. головного бухгалтера (особи, яка була присутня при проведенні інспекційного відвідування), так як зазначені особи відмовились від підпису. У зв`язку з цим 02.04.2019р. відповідно до пункту 26 Порядку №295, два примірники акту були надіслані позивачу рекомендованим листом, який отримано 03.04,2019 року. Відповідно до пункту 26 Порядку №295 об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці підписаний примірник акта не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання. У разі ненадходження в установлений строк підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Станом на 08.04.2019р. підписаний примірник акту не був повернутий до ГУ Держпраці в Херсонській області, тому інспектором праці Л.С. Яремчук було складено акт про відмову від підпису № ХС3891/1194/АВ-ВП від 08.04.2019 року. Пунктом 24 Порядку №295 передбачено, що припис виноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. Тому 08.04.2019р. інспектором праці винесено припис про усунення виявлених порушень №ХС3891/1194/АВ/П, який 09.04.2019р. разом з актом про відмову від підпису рекомендованим листом надісланий позивачу.

Щодо відмінності номеру (№ХС3891/1194/1523/АВ) акту інспекційного відвідування від зазначеного в приписі та в акті про відмову від підпису номеру акту (№ХС3891/1194/АВ), відповідач пояснює, що це була технічна помилка.

Розгляд справи та прийняття постанов про накладення штрафу відбулось у відповідності із затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. №509 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок №509).

Розгляд справи про накладання штрафу було призначено на 16.04.2019р., про що на адресу ПП «Фаворит-ІІІ» рекомендованим листом № 662 було направлено відповідне повідомлення від 08.04.2019р. № 01-08/1/1160 яке відповідно до даних рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення було вручено адресату 10.04.2019р.

Постановою першого заступника начальника ГУ Держпраці у Херсонській області Франкевич Т.І. №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС від 16.04.2019р. на ПП «Фаворит-ІІІ» на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України накладено штраф у розмірі 500760,00 грн. у зв`язку виявленням порушення вимог частини 1 статті 21, частини 3 статті 24 КЗпП України та Постанови КМУ № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу», а саме: допуск до роботи без укладання трудового договору оформленого наказом чи розпорядженням власника чи уповноваженого ним органу та повідомлення ДФС про прийняття працівника на роботу.

Постановою першого заступника начальника ГУ Держпраці у Херсонській області ОСОБА_4 . №ХСЗ891/1164/1523/АВ/ТД-ФС від . 16.04.2019 року на ПП «Фаворит-ІІІ» на підставі абз. 8 ч.2 ст.265 КЗпП України накладено штраф у розмірі 4173,00 грн. у зв`язку виявленням порушення вимог частини першої та другої статті 115, статті 24 Закону України «Про оплату праці», а саме: виплата заробітної плати проводиться з порушенням встановлених строків.

Також відповідач вказує, що всі рекомендовані листи, які надсилались Головним управлінням до ПП «Фаворит-ІІІ», згідно офіційного сайту «Укрпошти» отримані ПП «Фаворит-ІІІ» о 20.00 год. З огляду вищенаведеного відповідач робить висновок, що працівник «Укрпошти» постійно ставить одну й ту саму годину доставки рекомендованих листів, хоча насправді кореспонденція вручалась адресатам протягом дня до 20.00 год. Крім того, у відповідача є всі докази отримання ПП «Фаворит-ІІІ», надісланих Головним управлінням листів. Відповідні докази додані до відзиву.

Відповідач акцентує увагу на тому, що позивач не оскаржує факт вчинення законодавства про працю ПП «Фаворит-ІІІ» і не спростовує виявлене за результатами інспекційного відвідування правопорушення.

3 огляду на вищевикладене, відповідач вважає свої дії та рішення такими, що вчинені (прийняті) відповідно до вимог чинного законодавства, з використанням повноважень у порядку, у спосіб та з метою, з якою таке повноваження надано, у відповідності до вимог чинного законодавства.

09.09.2019р. позивачем подано відповідь на відзив, в якому він не погоджується із доводами відповідача про наявність у нього підстав на проведення інспекційного відвідування за рішеннями керівника органу контролю у зв`язку з втратою чинності Порядку № 295 та про неможливість розкривати зміст заяв, які стали підставою перевірки у зв`язку з тим, що вони є службовою інформацією, про заборону розкривати джерело скарг.

Позивач пропонує відповідачу відрізняти поняття втрати чинності нормативно-правовим актом у зв`язку з його скасуванням та визнання його не чинним.

На думку позивача, постанова Кабінету Міністрів України від 26.04.2017р. № 295 була визнана колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №836/8917/17 не чинною у зв`язку з порушенням порядку підготовки та ухвалення цієї постанови, що безумовно має своїм наслідком визнання постанови не чинною у разі оскарження. Крім того, таке рішення прийнято судом у справі, в якій правовідносини виникли ще у 2017 році, а отже правомірним є звернення до суду з позовом до Держпраці під час вже проведених перевірок.

Також позивач вказує, що відповідно до Законів України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та «Про місцеве самоврядування в Україні» у сфері господарської діяльності» не передбачено жодних повноважень виконавчих органів міських рад міст обласного значення та об`єднаних територіальних громад на здійснення ними державного нагляду (контролю). Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Звертає увагу на те, що відповідачем так і не надано заперечення на таку обставину, як відсутність погодження проведення інспекційного відвідування з центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю.

Також позивач заперечує віднесення законодавством звернення Каховської РДА та депутата до службової інформації та наявність заборони інспекторам праці розголошувати джерело будь-якої скарги, доведеної до їх відома.

Поряд з цим у відповіді на відзив позивач заперечує твердження відповідача про пред`явлення в.о. головному бухгалтеру ПП «Фаворит-ІІІ» направлення на проведення інспекційного відвідування, наголошуючи, що воно надійшло поштою позивачу, а також вважає помилковими твердження відповідача про дотримання вимог законодавства щодо змісту й форми направлення на проведення інспекційного відвідування та акту інспекційного відвідування, так як ці розпорядчі документи повинні були відповідати виключно вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Також зазначає, що відповідачем не надано роз`яснення щодо прийняття і надіслання припису та акту про відмову від підпису.

13.09.2019р. відповідачем подано заперечення на відповідь, в якому він вказує на помилковість доводів позивача щодо дії нормативно-правових актів в часі стосовно дати втрати чинності Порядком №295 та про відсутність у ГУ Держпраці у Херсонській області повноважень здійснювати перевірку додержання вимог законодавства про працю, а також щодо пріоритетності нормативно-правових актів у сфері контролю за дотриманням законодавства про працю.

Крім того, відповідач стверджує, що поданими доказами підтверджується факт отримання в.о. головного бухгалтера ПП «Фаворит-ІІІ» направлення на проведення інспекційного відвідування, так як на направленні цією особою поставлено власноручний підпис про його отримання.

Також вказує на відсутність суперечностей у хронології надсилання позивачу акту інспекційного відвідування, припису та акту про відмову від підпису, що на його думку, підтверджено поданими доказами.

Щодо правомірності нерозголошення змісту звернень та інформації про заявників відповідач вказує, що це прямо передбачено приписами пункту 7 Порядку №295.

17.09.2019р. позивачем подано доповнення до відповіді на відзив, в яких він указує, що фактичною підставою для перевірки суб`єкта господарювання ПП «Фаворит-ІІІ» стало звернення депутата Каховської районної ради VII скликання Натаріна Савелія Костянтиновича від 18.02.2019 № 30-30-2/20202, а ст.6 Закону України ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» звернення юридичних осіб не є підставою для здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю). Також з посиланням на вказаний Закон позивач зазначає, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Зі змісту звернення депутат видно, що ним порушувалось питання про перевірку двох ймовірних порушень, у той час як в направленні на інспекційне відвідування указано три питання, необхідність перевірки яких стала підставою для перевірки, що є неприпустимим.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази у їх сукупності та у співставленні із викладеними сторонами у заявах по суті справи доводами, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Судом встановлено, що 13.03.2019р. до ГУ Держпраці у Херсонській області надійшов лист Каховської районної державної адміністрації Херсонської області від 06.03.2019р. №01-19-1988/0/19/612-6, яким відповідачу для розгляду за належністю було направлено депутатський запит депутата Каховської районної ради Херсонської області Натаріна С.К. від 18.02.2019р. №30-30-2/20202 щодо вжиття заходів з виконання повноважень, передбачених п.п. 1, 10 ст.13, п.п. 1, 2, 4 ст.21 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», для розгляду звернень працівників ПП «Фаворит-III» стосовно заборгованості з виплати заробітної плати та оформлення трудових відносин.

Першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області прийнято наказ від 22.03.2019р. №371, яким вирішено провести у період з 25.03.2019р. по 05.04.2019р. інспекційне відвідування з питань додержання ПП «Фаворит-III» законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, оплати праці, гарантій для неповнолітніх та працівників на час виконання державних або громадських обов`язків. Проведення інспекційного відвідування доручено головним інспекторам праці ОСОБА_5 Людмилі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

На підставі наказу інспекторам праці видано направлення на проведення інспекційного відвідування від 22.03.2019р. №355.

01 квітня 2019 року інспекторами ОСОБА_8 С ОСОБА_2 , ОСОБА_9 Н ОСОБА_2 С. проведено інспекційне відвідування ПП «Фаворит-III», за наслідками якого складено акт від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ.

За змістом акту інспекторами праці виявлено порушення позивачем:

- вимог ч.3 ст.24 Кодексу законів про працю України, постанови Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 р. № 413 (допускаються до роботи працівники без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника та без повідомлення органу Державної фіскальної служби про прийняття на роботу; в ході інспекційного відвідування виявлено, що підприємством для отримання послуг з охорони укладались договори цивільно-правового характеру з громадянами ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , при цьому договори на отримання охоронних послуг укладались з порушенням законодавства, оскільки діяльність із надання охоронних послуг підлягає ліцензуванню, а особи, з якими укладені цивільно-правові угоди ліцензій на надання охоронних послуг не мають; відповідно до договору про повну індивідуальну відповідальність чітко визначено відповідальність охоронців та відшкодування за незабезпечення збереження довірених матеріальних цінностей. Матеріальна відповідальність працівників передбачена ст.131 КЗпП України, яким регулюються трудові відносини. Всі вищеперелічені умови мають ознаки трудового договору, проте фактично трудові договори із працівниками не укладено);

- вимог ч.ч.1, 2 ст.115 КЗпП України та ст.24 Закону України «Про оплату праці» (виплата заробітної плати проводиться з порушенням встановлених строків; заробітна плата працівникам ПП «Фаворит-ІІІ» за першу половину лютого 2019р. сплачено 22.03.2019р. та 25.03.2019р., за другу половину лютого 27.03.2019р. та 28.03.2019р., заробітна плата за першу половину листопада 2018р. сплачено 27.11.2018р.. за другу половину листопада сплачено 14.01.2019р.)

Згідно акту, інспекційне відвідування проводилось у присутності виконуючої обов`язки головного бухгалтера ОСОБА_3 та директора ОСОБА_14 . Акт не містить підписів цих осіб, в тому числі і щодо отримання його копії.

Акт від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ надіслано на адресу позивача та отримано ним 03.04.2019р.

Крім того, інспектором праці Яремчук Л.С. складено припис від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ/П про усунення виявлених порушень та акт від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ-ВП про відмову від підпису акту інспекційного відвідування.

Вказані акт та припис надіслані на адресу позивача 09.04.2019р. та отримані 10.04.2019р.

Також 08.04.2019р. першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ХС3891/1194/1523/АВ, який призначено на 12:00 год. 16.04.2019р.

08.04.2019р. складено повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу №01-08/1/1160, яке надіслано на адресу позивача 08.04.2019р. та отримано ним 10.04.2019р.

16.04.2019р. першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області за наслідками розгляду акту інспекційного відвідування від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ прийнято постанови:

- №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС про накладення на ПП «Фаворит-ІІІ» на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України штрафу у розмірі 500 760,00 грн.;

- №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС про накладення на ПП «Фаворит-ІІІ» на підставі абз.8 ч.2 ст.265 КЗпП України штрафу у розмірі 4 173,00 грн.

Вказані постанови надіслані на адресу позивача 17.04.2019р. та отримані ним 22.04.2019р.

При вирішенні даного спору суд виходить з того, що позивач оскаржує наказ відповідача про проведення інспекційного відвідування та постанови про накладення штрафу виключно з таких підстав, як невідповідність цих актів за формою, змістом та підставами прийняття вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також щодо незаконності будь-яких дій і рішень відповідача, які вчинені або прийняті на підставі затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №295 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визнаний нечинним постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №826/8917/17.

Жодного доводу (підкріпленого доказами) на спростування висновків відповідача щодо допущених позивачем порушень законодавства про працю останнім не наведено.

За приписами ч.3 ст.3, ч.1 ст.8, ст.9 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Так, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Таким чином, суд з`ясовує обставини і надає оцінку поданим на їх підтвердження доказам, а також вирішує сам спір в межах заявлених позовних вимог та їх підстав.

Враховуючи викладене, спірним у даній справі є наявність у відповідача підстав та компетенції на здійснення такого контрольного заходу, як інспекційне відвідування з питань додержання законодавства про працю, прийняття за його наслідками актів щодо притягнення підконтрольного суб`єкта до відповідальності.

Частинами четвертою-п`ятою статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, зокрема, що заходи контролю здійснюються органами ... державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами ... .

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Таким чином, здійснення заходів контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення відбувається з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, а дотримання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є обов`язковим лише в окремих випадках, прямо передбачених ч.5 ст.2 вказаного Закону.

Зокрема, згідно частини п`ятої статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», органи Держпраці при проведення заходів державного нагляду (контролю), додержуються принципів державного нагляду (контролю); місця здійснення державного нагляду (контролю); вимог щодо врегулювання окремих питань виключно законами; обмеження у проведеннях заходів нагляду контролю в разі наявності конфлікту інтересів; трактування норм на корить суб`єкта господарювання у разі їх неоднозначного трактування; заборона на вилучення оригіналів документів та техніки; обов`язку збереження комерційної та конфіденційної таємниці; умов проведення планових заходів, розробки методики для визначення критерії ризику; право суб`єкта господарювання на ознайомлення з підставами заходу та отримання посвідчення (направлення) на проведення заходу; вимог до складення наказу, посвідчення (направлення) на проведення заходу та акту за результатами заходу; відповідальність посадових осіб органу державного нагляду (контролю); права суб`єктів господарювання; право на консультативні підтримку суб`єктів господарювання; громадський захист; оскарження рішень органів державного нагляду (контролю); та умови віднесення суб`єктів господарювання до незначного ступеня ризиків у разі не затвердження відповідних критеріїв розподілу.

Слід звернути увагу, що питання проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання законодавства про працю врегульовано, зокрема, Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі ратифіковану Законом №1985-ІV від 08.09.2004р.

Відповідно до статті 12 вказаної Конвенції інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їх повноваження, зокрема мають право здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються. Інспекції на підприємствах проводяться так часто і так ретельно, як це необхідно для забезпечення ефективного застосування відповідних правових норм (ст. 16 Конвенції).

Частиною 1 статті 259 Кодексу Законів про працю України (далі КЗПП України) передбачено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2014 №442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" утворено Державну службу України з питань праці.

Положення про Державну службу України з питань праці затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 (далі - Положення).

За змістом пункту 1 Положення Державна служба України з питань праці (далі - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах, зокрема, охорони праці.

Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: видає в установленому порядку роботодавцям, суб`єктам господарювання, які надають послуги з посередництва у працевлаштуванні в Україні або за кордоном, здійснюють наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця, фондам загальнообов`язкового державного страхування, виконавчим органам міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад, а також центральним органам виконавчої влади обов`язкові до виконання приписи щодо усунення порушень законодавства з питань, які належать до компетенції Держпраці, та вносить пропозиції щодо накладення дисциплінарних стягнень на посадових осіб, винних у порушенні законодавства; накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Держпраці (підпункти 50, 54 пункту 4 Положення).

Згідно із п.п.7, 9 вказаного Положення, Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Держпраці у межах повноважень, передбачених законом, на основі та на виконання Конституції та законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінсоцполітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує і контролює їх виконання.

На реалізацію статті 259 Кодексу Законів про працю України постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №295 було затверджено, зокрема, Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі Порядок №295).

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №826/8917/17 визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (номер судового рішення в ЄДРСР http://reyestr.court.gov.ua/Review/81727463).

Це судове рішення набрало законної сили 14.05.2019р.

Постанова Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №295 разом із затвердженими нею Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю та Порядком здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю за своїм характером є нормативно-правовим актом.

Особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень установлені ст.264 КАС України.

Наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним визначені ст.265 КАС України, за приписами якої нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, постанова Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017р. №295 втратила чинність з 14.05.2019р., а тому саме з цієї дати застосування її положень при здійсненні державного контролю за додержанням законодавства про працю буде вважатись протиправним.

У даному випадку спірні правовідносини виникли до втрати чинності постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017р. №295 і регулюються саме нею.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у проміжку часу між прийняттям вказаної постанови та визнанням її нечинною за рішенням суду, органи Держпраці правомірно здійснювали контрольні (наглядові) функції на її підставі.

У зв`язку з цим суд при розгляді даної справи застосовує до спірних правовідносин норми постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017р. №295.

Відповідно до п.п.1 - 4 Порядку №295, він визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).

Державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, зокрема, Держпраці та її територіальних органів.

Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження).

Порядок складення та форми акта, довідки, припису, вимоги визначаються Мінсоцполітики. Порядок складення та форми журналів, інструкції з оформлення документів, що складаються під час підготовки, в ході та за результатами інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, порядок повідомної реєстрації інспекційних відвідувань та рішень інспектора праці про відвідування роботодавця, передбачене пунктом 33 цього Порядку, визначаються Держпраці. Форми службового посвідчення інспектора праці, акта, довідки, припису, вимоги, перелік питань, що підлягають інспектуванню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Держпраці.

Відповідно до п.5 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться:

- за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

- за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

- за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту;

- за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю;

- за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю;

- за інформацією Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;

- за інформацією ДФС та її територіальних органів про невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень; факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом; роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника;

- за інформацією Пенсійного фонду України та його територіальних органів про роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки"); роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

- за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.

Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених підпунктами 5-7 цього пункту та пунктом 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю, його заступник.

Як видно з матеріалів справи, керівником органу контролю на підставі викладеної у депутатському запиті інформації прийнято рішення у формі наказу щодо проведення інспекційного відвідування ПП «Фаворит-ІІІ», що в цілому відповідає приписам п.5 Порядку №295, п.п. 1, 4, 7, 9 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96.

Депутатський запит депутата Каховської районної ради Херсонської області ОСОБА_15 від 18.02.2019р. №30-30-2/20202 містив посилання на можливі порушення позивачем законодавства про працю, у тому числі й щодо оформлення трудових відносин, а також підписаний щонайменше 21 фізичною особою.

Цей запит хоча й був адресований Каховській районній державній адміністрації Херсонської області, однак стосувався питань, які належать до компетенції відповідача, тому й був переданий йому за належністю адресатом.

Також слід врахувати, що відповідно до частини другої статті 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради, як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

За змістом частини 1 - 3 статті 15 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат має право вимагати усунення порушення законності, тобто у разі виявлення порушення прав та законних інтересів громадян або інших порушень законності має право вимагати припинення порушень, а в необхідних випадках звернутися до відповідних місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, а також до правоохоронних і контролюючих органів та їх керівників з вимогою вжити заходів щодо припинення порушень законності.

Депутат має право на депутатське звернення до керівників відповідних правоохоронних чи контролюючих органів, а місцеві органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, об`єднання громадян, керівники підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, до яких звернувся депутат місцевої ради, зобов`язані негайно вжити заходів до усунення порушення, а в разі необхідності - до притягнення винних до відповідальності з наступним інформуванням про це депутата місцевої ради.

Таким чином, відповідач правомірно використовував викладену у депутатському запиті інформацію.

Також суд бере до уваги, що за змістом п.5 Порядку №295 прийняття рішення про доцільність проведення відповідних заходів (інспекційного відвідування) належить до виключної компетенції відповідача і є його дискреційним повноваженням.

Вимоги ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) не застосовуються до спірних правовідносин в силу приписів частини 5 статті 2 цього ж Закону, за єдиним виключенням орган Держпраці при проведенні заходів контролю зобов`язаний забезпечити дотримання лише вимог частини 3 статті шостої, а саме ознайомити суб`єкта господарювання з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Це також означає, що для призначення і проведення інспекційного відвідування не потрібно погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Слід зазначити, що оскаржуючи наказ від 22.03.2019р. №371 про призначення інспекційного відвідування, позивач не наводить конкретних доводів щодо його протиправності, натомість апелює до невідповідності направлення на інспекційне відвідування та акту інспекційного відвідування вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

У той же час вказана розпорядчі документи складаються на підставі наказу або за результатами заходу контролю, тобто вони не передують його прийняттю і не можуть бути підставою для визнання такого наказу протиправним.

Посилання позивача на те, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №826/8917/17 визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295, а тому всі індивідуальні акти відповідача є протиправними і підлягають скасуванню, є необґрунтованими і помилковими з підстав, зазначених судом вище.

У підсумку суд вважає, що наказ ГУ Держпраці у Херсонській області від 22.03.2019р. №371 прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені законодавством України, а тому є правомірним.

Обставинам прийняття і направлення припису від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ/П про усунення виявлених порушень та акту від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ-ВП про відмову від підпису акту інспекційного відвідування суд не надає оцінку, оскільки вони, по-перше, не слугували підставою прийняття оскаржених рішень, по-друге, щодо припису та акту про відмову від підпису позивачем не заявлено жодних позовних вимог, тобто вони ним не оскаржуються.

У той же час суд звертає увагу представників позивача, які готували позовну заяву та заяви по суті справи, що ними з невідомих причин зроблено висновки, що акт від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ-ВП є актом «про відмову від припису», у той час як він є актом «про відмову від підпису», тобто засвідчує факт відмови від підписання акту інспекційного відвідування. Також вони з невідомих причин вважають, що разом з актом інспекційного відвідування на адресу позивача надсилався й припис, хоча зміст акту від 08.04.2019р. №ХС3891/1194/АВ-ВП однозначно містить відомості про надсилання 02.04.2019р. на адресу позивача лише примірників акту інспекційного відвідування від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ.

Щодо вимог про визнання протиправними та скасування постанов першого заступника начальника ГУ Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС та №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС про накладення на позивача штрафів, суд виходить з наступного.

Протиправність цих постанов позивач обґрунтовує тим, що:

- внаслідок визнання нечинною постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року №295 являються протиправними усі прийняті на її підставі індивідуальні акти, такі як накази про призначення перевірок, акти інспекційних відвідувань (оскільки в силу наведеного вони не є доказом) та у зв`язку з цим постанови про притягнення до відповідальності (накладення штрафів);

- відповідачем не повідомлено позивача про розгляд справи про накладення штрафу.

З приводу доводів позивача про протиправність наказу ГУ Держпраці у Херсонській області від 22.03.2019р. №371 та неможливість використання акту інспекційного відвідування від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ в якості доказу, суд зазначає, що вони ґрунтуються на помилковому тлумаченні позивачем норм законодавства. Зокрема, судом вже надана оцінка згаданому наказу та визнано його правомірним. Викладені позивачем підстави і доводи щодо протиправності дій посадових осіб відповідача по проведенню інспекційного відвідування та акту інспекційного відвідування є тотожними підставам і доводам щодо протиправності наказу від 22.03.2019р. №371, тому суд їм повторно оцінку не надає.

Додатково наведені позивачем доводи щодо невідповідності окремих розпорядчих актів (направлення та акту інспекційного відвідування) вимогам ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» спростовуються як змістом самих цих актів, так і наступними приписами законодавства.

Зокрема, наявне у справі направлення від 22.03.2019р. №355 містить усі необхідні реквізити і відомості, що визначені ч.3 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», вимог якої відповідач зобов`язаний дотримуватись, окрім зазначення типу заходу - плановий або позаплановий.

Суд нагадує, що в силу приписів ч.ч.4, 5 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

У зв`язку з цим слід врахувати, що Порядком №295, який поряд із ст. 259 Кодексу Законів про працю України якраз і встановлює такі особливості, не було передбачено проведення планових або позапланових заходів, а визначалось, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці (п.2 Порядку №295).

Таким чином, відповідач фізично не міг зазначити тип заходу згідно з ч.3 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що на думку суду не є протиправним.

Крім того, п.4 Порядку №295 було установлено, що порядок складення та форми акта, довідки, припису, вимоги визначаються Мінсоцполітики.

Наказом Міністерства соціальної політики України від 18.08.2017р. №1338, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.12.2017р. за №1500/31368 (чинний і на час розгляду даної справи), затверджено, зокрема, форми акта інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю; акта про відмову від підпису; акта про неможливість проведення інспекційного відвідування / невиїзного інспектування; припису про усунення виявлених порушень; рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу; постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами.

Оглядом акта від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ установлено, що він відповідає формі і змісту, установленим наказом Міністерства соціальної політики України від 18.08.2017р. №1338.

Додатково суд враховує, що інспекційне відвідування фізично відбулось та здійснювалось у присутності уповноважених осіб позивача виконуючої обов`язки головного бухгалтера ОСОБА_3 та директора ОСОБА_14 , що підтверджується, зокрема, змістом акту від 01.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ, власноручної розписки Касьяненко О ОСОБА_2 С. на направленні на проведення інспекційного відвідування щодо ознайомлення з цим направленням 25.03.2019р., наявністю у відповідача наданих позивачем внутрішніх документів ПП «Фаворит-ІІІ» - штатного розпису, табелів обліку робочого часу, розрахункових листів, наказів, відомостей на виплату заробітної плати і т.ін., а також адресованими відповідачу поясненнями працівників та виконуючої обов`язки головного бухгалтера ОСОБА_3

Доказів протилежного до суду не надано.

Враховуючи наведене, підстав для невикористання відповідачем акту інспекційного відвідування в якості доказу судом не встановлено, а відповідні доводи позивача є необґрунтованими.

З приводу неналежного повідомлення позивача про розгляд справи про накладення штрафу, суд враховує, що відповідно до ст.265 КЗПП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема:

фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення;

порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати (абзаци 2, 8 частини 2 статті 265).

Штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі Порядок №509).

Згідно п.п.1, 2 цього Порядку (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) він визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» (далі - штрафи).

Штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені на підставі, зокрема, акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади;

Згідно п.п.3 6 Порядку №509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу (далі - справа).

Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд. У разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Пунктами 7, 8 Порядку №509 установлено, що справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Судом встановлено, що 08.04.2019р. першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області прийнято рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу №ХС3891/1194/1523/АВ, який призначено на 12:00 год. 16.04.2019р.

Також 08.04.2019р. складено повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу №01-08/1/1160, яке надіслано на адресу позивача 08.04.2019р. та отримано ним 10.04.2019р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №662, яка містить відмітку про вручення відправлення особисто та підпис особи, якій його вручено «Тарантай».

Суд враховує, що в ході інспекційного відвідування відповідачу було надано штатний розпис для ПП «Фаворит-ІІІ», в якому зазначено ОСОБА_16 , яка обіймала посади інспектора з кадрів та завідувача господарством (за суміщенням).

Доказів того, що вказана особа не є працівником позивача до суду не надано.

Наведеним спростовуються доводи позивача про те, що його не було повідомлено про розгляд справи про накладення штрафу. Натомість наявними доказами підтверджується, що повідомлення про розгляд справи позивач отримав 10.04.2019р., тобто за п`ять днів до дати розгляду, як того вимагають приписи п.6 Порядку №509.

Також відсутні докази звернення позивача з обґрунтованим клопотанням про відкладення розгляду справи про накладення штрафу.

Враховуючи наведене і те, що позивачем не наведено жодних інших доводів щодо протиправності рішень відповідача про накладення штрафів, суд приходить до висновку, що першим заступником начальника ГУ Держпраці у Херсонській області на підставі, в межах повноважень і у спосіб, які визначені законодавством України, було розглянуто справу про накладення штрафів та прийнято оскаржені постанови від 16.04.2019р. №ХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС та №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС.

У підсумку суд вважає, що оскаржувані позивачем акти індивідуальної дії з наведених у позовній заяві підстав неможливо визнати протиправними.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 1 ст. 77 КАС України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

На думку суду, наявними у справі доказами спростовано доводи позивача про протиправність оскаржених рішень відповідача. Тому позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, відповідно до ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Вжиті ухвалою суду від 23.07.2019р. заходи забезпечення позову відповідно до ч.6 ст.157 КАС України зберігають свою дію до набрання законної сили даним рішенням.

Керуючись ст.ст.2, 132-143, 241-246, 250, 251, 255, 257-262 КАС України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Приватного підприємства «Фаворит-III» до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання протиправними і скасування наказу про проведення інспекційного відвідування та постанов про накладення штрафів відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.

кат. 112040100